i 7 2 1749- Julius. Aug. Scpt. 



hvartil fpiritus då ftiger i röret , kallar han i grad. 

 Sedan åter en tufende-del, då han far den andra 

 graden utmärkt;, och få vidare upfore, Tager 

 han en, två eller flera tufende delar derifrån, fa 

 får han den forfta, andra &c. graden af kold. Ige- 

 nom fådan delning förekommer han de felaktig- 

 heter, fom rörets olika vidd alt igenom kunde 

 fororfaka. Och emedan fpiritus vini uii kokande 

 vatten förökar fig til 80 tufendedelars ftorre rymd, 

 ån den hade i fryfande vatten $ få blir koknings- 

 punéten utmärkt med go (q). Altfå fkulle Reau- 

 murs Thermometrar vara mycket nog~granna, 

 om han allena (i hade fak rare frysningspunft, och 

 påliteligare liqueur* ån fpiritus vini. Man fick fe 

 olågenheten deraf i Torneå , år 173 6, då de Fran- 

 fke Herr tr Mathematici voro der^ ty om vintern 

 fros fpiritus vini til is , då man fedan ej kunde 

 råtta fig efter den Thermomctcrn (r). 



De T Isx.es Thermometrar åro af qvickfilf- 

 ver. Kokningspunéten kallar han o, men frys- 

 ningspun^en r^o, emedan han funnit, at qvick- 

 filfver, ifrån kokande til fryfande vattens varma* 

 krymper tilhopa vid pafs ifo tio -tufende* delar af 

 fin rymd. Om då röret år jåmnt inuti, delar han 

 affiåndet emellan defla puncter uti ifo Hkdryga 

 delar, och transporterar flera fådana längre utfore. 

 Men om röret år vidare åt den nedra andan, ån 

 den ofra , fa blifva de nedre grader på Scalan ifam- 

 ma förhållande mindre ån de ofre* At forfara rö- 

 rets befkaffenhet, lårer han et ganflka artigt fått, 

 nämligen, hanflåppet \i%c% qvickiilfver in i röret, 



qch 



• (q) Memoires del' A. R* de S^nces, 1730^ (r) Äfeup$> 

 tiiis figure de la tejrre, 



