2 4 o 1749^ O&obr. Nov» Dec> 



Vi vilje i mediertid ånnu med Grekerna anfe 

 jorden for en kullrig glob, och himmelen for en 

 iholig glob , uti hvars medelpuntt jorden tyckes 

 fitta. Vi foreftålle ofs vidare en ftor cirkel, dra- 

 gen igenom bada Jordens Poler, rundr omkring 

 hela jorden, hvars planum foljakteligen går ge- 

 noili jordens medelpunét. Én fådan cirkel kal- 

 las en Jordens meridian, Vore denne meridian de- 

 lad i et vifst antal likdryga delar, år lått at finna* 

 at om vi allenaft mate en af defla delar, måfte he- 

 la cirkelcrts vidd derigenom blifva bekant. Låt 

 honom Vara delad i 360 delar, fom plåga kallas 

 gnider, få kommer det fornåmligaft an pä, atver* 

 le) igen utftafca på Jorden eri meridian* grad få, 

 ät vi mage vara ville om, det et ftycke at jordens 

 omkrets, hvars långd i mil -eller famn -tal vi i 

 fjeifva verket kunne måta, år juft en gifven del 

 af hela jordens omkrets. Dertil måfte himmelen 

 varA ofs behjelpelig* Ty om man ifrån jordens 

 medelpunkt, til hvar och en grads början i nyfs- 

 tiåmnde meridian, foreftåller fig räta liileer vara 

 dragne och fedan . utdragne alt til himla- hvalfvet* 

 fa måfte en ftor cirkel, Tom går genom alla defla 

 lineer rundt omkring hela himmeién, och kallas 

 himmelfk meridian, vata på famma fått delad i 

 360 lika delat eller grader, fom den jordi£ke,och 

 det få, at emot hvar grad på jorden fvarar ahid 

 cn grad på himmelen. 



Nu hafve vi tilforeiie fedt, at då man refer 

 på jorden norr - eller foder- ut, och altfå otver en 

 meridian, andra ftjernorna fmåningom fin mid- 

 dagshogd. Storleken at famma ändring kan låt- 

 téligen med goda inftrumenter obferveras> Det 

 béhotves fåledes itltet mera, ån gifva noga akt- 

 ning, 



