*749- O&obr. Nov. Dec. %+i 



ning, når nägon ftj erna andråt fin middags -hogd 

 en hel grad-, då år nödvändigt, få framt jorden 

 år fullkomligen klotrund , at jag ock måtte i- 

 mcdlertid hafva flyttat mit ftålle mera norr-eller 

 foder-ut , få mycket fom en grad eller 36o:dedel 

 på jordens meridian. Vet jag allenaft huru män- 

 ga milar eller famnar denne ena graden innehåller, 

 få multipliceras famma tal med $6o- y då hela jor- 

 dens omkrets i famma matt framkommer. Och 

 emedan Mathematici hafva fig tilforene tilråcke- 

 ligen bekant, uti hva4 forhållande omkretfen af 

 en cirkel år til des diameter , få blir ock jordens 

 diameter härigenom til fin längd i et bekant mått 

 gifven. 



Efter denna theorie bodo Grekerne til, at utforfica 

 jordens ftorlek. Aristoteles år den forfte , fom 

 nämner hårom ehuru det klarligeri kan intagas 

 af hans beråttelfe, athan lånt den famma, formo- 

 deligen af dem , fom varit Thaletis eller Py- 

 thagoRuE lärjungar. Han fager at eme- 



dan vifla ftjernor fyntes i /Egypten mot foder , fem 

 i andra, ej mycket längre norr belägna länder, al- 

 drig kommo up : och tvärtom, ätfldlliga norra 

 ftjernor gingo alla dygn nedcr i ./Egypten, fom i 

 de Nordifka länder , hvarmed han utan tvifvel 

 förilår fit hemvift, Grekeland, altid voro uppe 

 ofver horizonten ; måfte jorden ej vara fa ofante- 

 lig ftor, fom månge Philofopher torr hade inbil- 

 lat fig, ibland hvilka Xenophanes hållit henne 

 for omåtelig. Ty vore hon mycket ftor, borde 

 ändringen på ftjernornas middags -hogd ej få hä- 

 ftigt märkas, fom det (tedde. Han lägger der- 



ar til, 



(k) Vi förr anförde ftålle. 



