»4* r 749- Oå:ob. No v* Dec. 



til 5 at någre håraf; tagit fig anledning at flutt, 

 det jordens hela omkrets inneholle vid pafs 400,000 

 ftadier, hvilket han dock har fkåjat kalla en gifs- 

 ning, få vida det år obekant, genom hvilka ftjer- 

 nors obferverade horder, och hvilka ortefs afmåt- 

 ta diftancer manårhallit det talet. Kan frånda, at 

 -A ristoteles hår pekar på den matning, fom A- 

 naxim^nder, efter Diogenis Laertii beråu 

 telfe (/), (kal långt tilforene hafva gjort, hvar- 

 af han dock fortiger omftåndigheterna. 



På faftare grund bygde Eratosthenes, vid 

 hundrade år derefter , fin uträkning. Af {kug- 

 gens långd på en gnomon, vid Sommar - Solftän- 

 det i Alexandria, uträknade haii Solens då varan- 

 de middags - hogd derftädes. Men i Staden Sye- 

 ne 5 på Ethiopifka grånfen , hvilken han trodde 

 ligga under famma meridian fom Alexandria, ha- 

 de han hort , det Solen vid Sommar- Solftån- 

 det hade om middagen ingen fkugga, utan gick 

 midt ofver Stadfens zenit , deraf fick han fkilna- 

 den på båda d^ffa orters Polhogder , nämligen 

 ^ del af hela Meridian -cirkelen. Vidare antog 

 han, man vet ej vifst af hvad anledning, afftåndet 

 emellan defle Stader for foöo ftadier: flutandes 

 deraf, at hela Jordens omkrets måtte vara 2?oooö 

 ftadier, och hvar grad innehålla 6jf ftadier vid 

 pafs, hvilken han dock ledan altid ponerade in- 

 nehålla 700 ftadier jåmt, famt hela omkretfen 

 foljagteligen 252000 ftadier (tn). Detta Var et 

 nnfcnligt afflag på den af Aristotele anförda 

 matning * men få var ej eller ,denne aldeles ojåf- 

 tfctig* Polhogden på, båda orterna kunde icke 



med 



(/) I Anaximandcri lefverne» Cm) Strabo in Geograpk 



