1749* Oclobr. Nov/Dec* 289 



ftycken MN och mn 9 (Fig.iO falla lödråtta linior 

 C\£, C? til hvilkaman ifrån någon efter behag anta* 

 genvifs punkt K nedfaller perpcndiklarne KL 9 KU 

 Drag linien CKm fom må råka MN i puncten Di 

 Lät ftfåiarnes CMNC^ CmnC längd fåibm fta tidig 

 kallas z.a, fkilnaden emellan längderna C ME och 

 C NE kallas iy , och fäledes ÉNCzZa^ y, och 

 EMCZZ a — y. Nu fotn til följe af det fom åfvan 

 beviftår, CMP år lika med C^P, och P£ lika 

 med PR) få måtte CME och CwÄ vara lika, och 

 fordenfkul ReZZdy. Låt vidare kallas iTZ^ 

 och altfå SlZZdx. H vårföre, emedan Si år til Re 

 fom C# til CD, 5 f a år CD~% Håraf följer, at 



Om emellan # och y antages någon relation, 

 éhurudan den ock ma vara, få determipeias deraf 

 ftraxt en figur , fåibm AMBN \ af den egcnfibp, 

 at hvar och en ljus- fträle$ fom kommer ifrån pun- 

 kten C, efter tvånne reflexioner i iamma figurs 

 omkrets kommer til C tilbaka. Denna figur cön- 

 ilrueras i anledning af det fom hår ofvantil bevift 

 år 5 på följande fått : Pä linien CE, efter behag dra- 

 gén ifraft punkten C, fålles ifrån en antagen vifs 

 punkt K perpendikeln KL, fom kallas x. På linien 



Cii tages GDz~.~ d ^ , hvilken år bekant igenom den 

 gifna relationen emellan x och y. Igenom punkten 

 D dragcs linien FDG parallel med KL^ råkandes 

 CL i punkten J£. Ifrån JEaffåttes EFzZa — y efter 

 direktionen KL 9 oc\\EGzz.a +j> efter direktionen 

 LK 9 hvilka a^y ochä—y åfveii åro bekanta me- 

 delftden antagna relationen emellan x och hvar- 

 igenom hela linien FMNG blir tu. Ömfider (am- 

 nianbindas CFoch CG, fom fkåras midt i tu i Hoch 

 /, ifrån hvilka punkter man upråttar perpehdiklarne 



t f HM 



