1749- O&obr. Nov. Dcc. 291 



ningar. Hvad den andra variabla quantiteten x el- 

 ler KL angår, få emedan den famma altid år pa- 

 rallel med FG , få måfte hon i fina revolutioner 

 Händigt följa FG åt, och altfå åfven hafva gjort 

 en, tre, fem eller lju haliva revolutioner, når M 

 år kommen til N och iVtil M. Det år altfå nif 

 at efterfinna, hvad förändring denna KL eller x 

 etter fådana revolutioner lidit. Til den andan låt 

 ofs concipera på diametern KC en cirkel vara de- 

 fcriberad, ihvilkens omkrets punden L altid fin- 

 nes. Når limen ZX, prolongerad åt bagge andar 

 til / och. g , vänder fig omkring punden K, år 

 klart, at når hon kommer i en perpendiciiler Håll- 

 ning til CK^ forfvinner aldeles KLj och om dels 

 vändning fedan continuerar, kommer punden L 

 på andra fidan om Zpå linien fg, och altfå blir 

 KL negatif: hvaraf följer, at vid hvart hälft hvarf, 

 fom linien fggo\\ förändras teknet af x, och fåledes, 

 når/g jgjort cn eller tre eller fem eller (ju &c # halfva 

 hvarf, måfte hon hafva teknet — , behållandes 

 likväl fin ftorlek, åfven fom i det foregående blif- 

 vit bevift om quantiteten y. Hvad linien CD an- 

 går, fom jåmte x &y determinerar punderna M och 

 jV, få år klart af conftrudionen, at hon år få til 

 ftorlek fom tecken enahanda, i bagge ftållningar- 

 ne af linien FG, oaktadt omväxlingen af punderna 

 M och N. 



Håraf följer altfå, atom bogarna M^och NB 

 ftola gora en och famma linia, måfte relationen 

 emellan x och y vara f ådan, at om teknet af y om- 

 bytes och des ftorlek behålles, måfte ockfå tek- 

 net af x ombytas och defs ftorlek behållas; hvil- 

 ket om det fker, behåller ock linien CD elle r ^ 



både tecken och ftorlek. Man behofver altfå alle- 



naft 



