1 75 1 . Januar. Febr* Mark '43 



Under mina gjorde matningar uti Gull-gruf- 

 vorne och genom några års forfarenhet, har jag fun- 

 nit tvånne Ron uti detta åmnet, fom jag nu har 

 den åran at framgifva. 



<Det forjla Rönet. 



Når en Gång aflkåres af en ftående klyft, få fin- 

 ner man af fituationen uti dagen, antingen den 

 förlorade delen af gången Ikall fokas uti Grufvans 

 hängande eller liggande. Ty fom det åroneke- 

 ligit, at en f ådan gångens atfkärning ej har kun-* 

 nat fke, om ej berget ända ifrån dagen undergått 

 någon ändring eller fattning : få år i f ådant fall in- 

 gen fåkrare grund at bygga på, ån af dag- fituatio- 

 nen domma, hvartut den förlorade delen af gången 

 bor finnas igen. Til exempel, låt figuren 4, Tab. 

 I. foreftålla grundritningen af et berg, ponera at 

 A år den hoglla punélen på berget , ifrån hvilken 

 de utfatteafvågnings numror uti famnar och quar- 

 ter åro räknade, och hvaraf man kan gora fig tem- 

 melig redig tanka om bergets fkapnad* Låt Hflien 

 BB vara ftrykandet af en ftående klyft, fom på 

 ét odeterminerat djup affkurit gången C> då frå- 

 gas, om den förlorade delen af gången fkal fokas 

 at hängande eller liggande fidan. Håruppå fvaras, 

 ät fom man af äfvågnings numrorne finner, at fatt- 

 ningen af berget ftupar emot gångens liggande på 

 andra fidan om den affkårande klyften , och at 

 berget der år lågre ån vid fjelfva aflkårningenj ty 

 måfte ockfå den förlorade delen af gången fokas 

 uti liggandet. Häraf blir regeln denne, at om ber- 

 get i dagen, på andra fidan om en ftående klyft, år 

 lågrc, få bor den förlorade delen af gången fokas 

 dit åt bergets llutning årj men tv art om, om ber- 

 get år högre. O 



Detta 



