4<* 1751, Januar. Febr. Mart. 



nog bekant, i fynnerhet Nordan- fjelte vid Rorås 

 koppar- verk, och hvareft man befynnerligen i Fri- 

 derici fitigrufva, famt Nybergs grufvan få* 

 dant utrönt v det jag ock i min Relation Mfcr. om 

 Nordanf jelfke bergverken anmärkt* Omftån- 

 digheterna andra fig val derftådes något, i anfeen- 

 de dertil, at gångarne vidRoräs åro måftadels fväf- 

 vande och ofta inclinera ifrån våg-linien ej mera ån 

 6 a 8 grader, hvilke af Donlågige klyfter ofta 6f- 

 Vcrfkåras, famt fedan tåmmeligen djupt förf ankas: 

 Men forhållandet af fådan gångarnes förflyttning, 

 och f åttet at igenfinna den förlorade och förf ånk- 

 tc gången år enahanda ftied hvad HeiT Swab i akt* 

 tagit. Bergsbetjåningen har der formerat fig den 

 regel, at då en affkärande klyft, antingen låfom 

 lerfköl, eller tvärloflna, i donlägig ftållning ofver* 

 fåtter en fvåfvande gång, bor man til den förlora- 

 de delens återupfokande följa med och icke mot 

 klyften. Det år, man bor vånda fig efter den vid 

 affkårningen formerade ftumpige , men ej hvafle 

 vinkeln, fom närmare kan fes af profilqn, Tab. L 

 Fig. 6. a år den arbetade gången, foni af donlå^ 

 gi^e klyften b c blifver affkuren. Vid afikärningert 

 féljer man med klyften utfore emot igenom en 

 doferad fånkning, och år då altid fäker, atundei 4 

 vågen återtråffa rf,, eller den forlånkte delen af gån- 

 gen. Således vifär detta i profil, famma fom Herl* 

 Swabs ron vifariplan. 



Vid Kongsberg Sttdenfjells i Norrige har den 

 vittfe och beromlige Berghauptmannen Herr 

 EtatsRåd Stuckenbrock, fom oftaft tilf ålle at 

 fora fig denne regel tilnyttöj om förflyttade gån* 



ars återigenfokande i och hvarpå jäg hprdeåtfkil-* 



ge exempel af honom anfåras f 



Vid 



