1751* Januat\ Febr. Mait. 61 



idenaffigt, at dermed upvåcka andra, fom aga 

 mera infigt få val uti Grufve-brytningen fom 

 Geometrien 5 at gå vidare. 



*• *• 



At undgå all irring uti det följande, bor man 

 hår anföra, at 



i:mo Med klyft forftås en remna bårgen e- 

 mellan uti Grufvor, och anfes fom et planum* 



2: do En klyft kallas ftående då den år per- 

 pendiculair, men donlågig, då den faller ifrån lod- 

 linien. Klyften CDGB,Tab. III, fig. 6. ar ftåen- 

 de, men klyften KFGB donlägig. 



2:tio Strykandet af en klyft gifves tilkånna 

 med en horizontal linie, dragen långs efter klyf- 

 ten. 



Således vifar horizontåla linien KF ftrykandet 

 af klyften KFGB. 



4:to Donlågret af en klyft tages uti en verti- 

 cal plan, fom år perpendiculair til fjelfva klyften,, 

 nämligen få många grader, fom klyften faller i- 

 från lod -linien uti famma plan. 



Om KFBG åren donlågig klyft, RIPQ^en 

 vcrtical plan, fom år perpendieulairtil klyften och 

 FO en lod-linie, då vifar vinkelen GFÖ klyftens 

 KFBG donlåger. 



§. 3. 



Om tvånne klyfter aga parallelt ftrykande, fa 

 åro deras donlåger uti en och famma verticale 

 plan. 



§. 4* 



Är ftrykandet af tvånne klyfter ej parallelt* 

 kan ej en och famma plan gå genom deras don- 

 låger , utan dertil fordras tvånne planer* fom uti 



piano 



