1751- Apr, Maj. Jun. 97 



kelig krok) var ftorft och vog 12 marker. Skin- 

 net var på den famma tjockare och gråare. De 

 ofrige voro allefamman honor utan krok, från f 

 ♦til 8 markers vigt. En del af defle voro något 

 mörkare til fårgen , hade tjockare fkinn, bre- 

 dare och tvårare fpol, famt hela kroppen en li* 

 ten mon kårtare. Blanka lmårta laxöringar fås 

 lika ftora i Jemtlands infjoar,fom i hafvet, men 

 åro faftare i kottet och ej fa fmakelige. 



(d) Salmo latus^ maculis rubris nigxisqut, cauda tequalu 

 drted. fpec.fi. Tvårfpol. Har namn af fin tvära 

 ftjert* kroppen år tjock, har roda fläckar, och 

 hufvudet ftorre, ån på de andra fmå Hagen. 



(t) Salmo maculis nigris bruna, cinttis. Linn. F. 308. 



* Borting, Sikmatk, Taimen eller lodjor: liknar 

 tåmméligenblank-lax a) men år mindre til väx- 

 ten, kårtare ock bredare, har ock tätare fvarta 

 fläckar med brun färg omgifne* 



(f) Salmo minor vulgärt fimilis*) Jrted. fp. fu Lax-un- 

 ge, fmå- lax eller pådrifvare* år gallfiik eller måft 

 hannar, fom följa fifta dunen vid laxens upgångj 

 hafva fmala hufvuden och fmårt kropp , med 

 mycket klufven ftj ert och fvarta fläckar. 



3 Spec. SALMO maxilla inferiore paulo lon^iare^ ma- 

 culis rubris. Art, fp, fl. Stenbit, Forell, Bäckro 

 eller Rofiik. 



§* 10. 



Alla upråknade lax-forter, under 1 och 1 Spe- 

 cies, undergå, då de en tid varit i ålfven, den förän- 

 dring, atde ej allenaft förlora mer och mindre fin 

 filfverhvitaoch l}ufafårg,utan varda och i ftållebly- 

 fårgade, mörka, fvarta eller bleka, magra och kraft - 

 lofa, til kottet hvita och mindre begärliga at åta, 

 hvarafde ock fedan få namn af vrak-lax. Hannar, 

 fom ock hafva längre krok fram i nedre käken , 



G och 



