r?N I75i t Apr. Maj. Jun. 



ra Qrfaken. Sjåla-ålf (§. 4.) har engyttjeaktig fmak. 

 ochderjemte ringa och mager lax, fom ej märkes 

 undergå någon förändring af ålfvens vatten, utan 

 år lådan, fomhan forft ftigeråt ålfven: Hvaraf fes, 

 at andra forter fly detta vatnet* åfven fom man fin- 

 ner alt vatten ej behaga all flags fifk. Ingen Lax*- 

 oring ftiger til denna älf, hvilken likväl märkes 

 lipgä i långt mindre ålfvar. I Ljustorps ålfven (§. 

 2) fom har brunt vatten, up ftiger ftrax vid forfta 

 floden fmå Ericsfnåfs-lax (§. <}♦ £.) om 3, 4, til 

 if a 17 marker ftora, få der ofverj men ganfWfåL- 

 lan få de någon ftor eller rått haf-lax, ånfkontden 

 nog finnes i Indals ålfven, i hvilken denna aflemnar 

 fit vatten. Dock flinker altid någon med i de ålf- 

 var, iom aga mindre behageligt vatten. S t vax ålf- 

 ven om våren af rågn blir grumlig, får laxen enaii- 

 nan färg, innom et dygn, och ju långre han då 

 ftår ftilla eller vräker plbaka, des ftorre förändring 

 imdergår han, och år denna af lika befkaffenhet 

 fom den ändring han om höften undergår. Laxens 

 förändring hårrorer dels ^f åtf]dlna<ien, forn år på 

 vår- fommar- och hoft-vatten, dels af faknaden af 

 hans ålfkeliga rorelfe , f åfom når den måfte ftanna 

 iied om forfs-byggningar, eller djupa hölj or, el- 

 ler i någon fjerd, då for paycket gmndt vatten 

 möter pfvan de fånarna* eller då han måfte gå ge- 

 nom grunda ålfvar f Så fnart laxen om fommaren 

 undergåt någon förändring^ ftår han gan(ka litet at: 

 botas, förr ån han åter får var-vatnet, hvilket gifvcy 

 honom lika fom å nyo lif, och lackar honom åter 

 upfore ålfven, då han vid upftigandet fmåningom 

 upfrifkas i kottet. Ty den fom forft fås om våren? 

 harånnu tåmmeligen grå fårg och hvitt kott t 

 Men ju längre det lider, des hvitare blir flnn- 

 net och kottet des rödare. Fjällen börja ock då 



alt 



i 



