104 I75 1 - Apr* Maj. Jun. 



tilforene år fagt (§. ii.). Ju högre flod, des bät- 

 tre ftiger laxen til ålfven, hålft varma vårar, då 

 haf-ifen fnart fmålter, och vårfloden kommer i 

 god tid 5 at han kan vara förbi til Eriks-måflan, 

 famt fjäll-floden då ftrax följer på,at laxen på des 

 längre håll må få fmak af det fota vatnet. Hår 

 til hjelpcr vädret mycket, då det följer ftrommen 

 efter, det bonden kallar Lax-vind : Ty om vädret 

 blåfer upfore ftrommen, har laxen ej få ftark kän- 

 ning af honom, utan ftryker förbi i vikarna. E- 

 medan nu ålfverna utflyta i olika väder ftrek, blir 

 ock lax- vinden olika. Ar 1749 fiks ingen lax 

 i Torneå ålf, men i Kifcni fingo de nog. Orfa- 

 ken år, at då mera oftan- blåft år om våren, ftiger 

 hanmeraåtKimi,menivåftanmera åt Torneå>och 

 i S. til hafs, Ångerman ålf vil hålft hafva våftan. 

 For S. W. ochN, kan ock en hop upftiga genom 

 norra inloppet, af dem, fom ^ått förbi det fodra. 

 Sjåla-ålf ållkar W. men Gidea S, det få ålfvar el- 

 jeft gora. Sedan Laxen inftigit ur hafvet, forlu- 

 ftar han fig ej långe i fjärdarna, utan ftryker ef- 

 ter ftrom- råken fort, om laxvinden blåfer * eljeft 

 går han af och til, och fås då båft i ftakagårdar, 

 hvarföre ock de fom dem bruka, måft taga ftrom- 

 uddar i akt, fom åro något djupe, 



Laxens upftigande ifrån hafvet (ker, fåfom al* 

 le forfatne filkare berätta, i ftegar eller duner, 

 fom formera två fidor af en triangel, på lika fått 

 fom Gåfs och Måfar gora tvånne armar under fin 

 flyttning, fålunda, at en, fom gemenligen år ftorft, 

 gar fråmft, i andra raden vid pafs en aln derefter 

 gå två i bredd åfven en aln ifrån hvarandra, o. f. 

 v. Sa atom dunet år til 30 ftyckerr gå 1 y på hvarje 

 fida i rad efter hvaråndra. Honorna gå maft fråmft 



i lek- 



