i*o 1751, Apr. Maj. ]wl 



Petar fåkertat minfta delen af den lax, fötn 

 om fornmaren ftiger åt ålfven, kommer tilbaka 

 til hafvet,utqinen del ftannar qvari fjoar ochtrålk, 

 genom hviika ålfven flyter, en del i Ijelfva ålfven, 

 oca, ftorfta delen i fjärdarna. Då is-forjan vifar 

 lig om höften , nedflyter laxen måft, oph ftåller 

 fig då uti djupare vatten. Siftledne hoft, når is*] 

 for jan började fly t^ i Indals ålfven, gaf lax och fik 

 fig undan, fteg in genom mjnnet af Ljustprps 

 ålfven, pch ftannade i Logdo fjon; och ju fory fi- 

 fken pm höften på nämnde fått der inkommer, ju 

 foarare år vintren for handen. I Nerpis fockgn fa 

 (de lax hela vintren. I årikilliga ålfvar har jag fedt: 

 laxen, vid PålsmåflTo tiden, blifva Ijuftrad. §Qåm 

 ålfven tilfruftt, blir laxen flående der han då år, 

 famt börjar efter nyåret få fina fjåll och fin hvita 

 fårg ip;en> år dock ftågot mager* men når ålfven 

 pm våren begynner röra fig, går han längre up , 

 ånflkont ifen ån {kulle ligga quar. Når laxen ned-; 

 kommit til nederfta ftromarna, nårmaft hafvet , 

 ftannar han ej i de famma, utan far ftrax neder åt 

 fjärdarna* hvilket man åfven finner i Sollefteå fors- 

 fen (§. 3.)$ men långre up vifar han fig mera ,ocfi 

 fångas både med ljufter och nåt långt in på vin- 

 tern, dår ifen o lemnat några tjenliga opningar. I 

 Indals pch Ångerman ålfven fås mera af utflyt- 

 nings lax, ån i Njurunda ålfven pm hoftarna* or- 

 fakeq år, at laxen i de förra håller fig långre, och 

 finnes der mer an i den fenare, i hvilken han har 

 kårtare våg at upgå* ty då han uti Ängerman-ålf- 

 ven far leda fig up genom ftromtmr öch fjoar of- 

 ver 2,0 mil, kommer han ej mer ån i\ mil i Nju-? 

 runda ålf, innan han aldeles forftånges vid M^t* 

 forffen. 



