1751- Apn Maj. Jun. *4£. 



BESKRIFNING 



Hur ti Socker går es uti Norra America af 

 åtfkilliga Jlags trän. 

 Af 



PEHR KALM. 



A t focker och firap i nog långliga tider blif- 

 vit tilverkadeaf Socker-ror, farnt at man i 

 fenare tiden, fedan Navigation blifvit me- 

 ra upodlad, ånnlt flitigare börjat cultivera famma 

 våxt, at hafva båtnad och nytta derutaf, år en all- 

 mänt bekant fak. 



Forfarenheten vilar, at Socker-ror endaft kan 

 trifvas och våxa uti varmare Climater, och fnart 

 fagt f ådana, fom ligga under linien , eller årmin- 

 fione nårmall til den famma. På orter längre til 

 norr kan det ej komma fort med fordel: man kan 

 val hafva det uti et orangerié, men det fker endaft 

 £or nöje {kul 5 utan at få focker deraf. 



Våra förfader hafva derfore få i brift 5 fom okun- 

 noghet om det råtta fockret, betjent fig af ho- 

 nung och mjod, hviiket af flera ftållen i våra gam- 

 la hiftorier kan inhämtas. Det famma hafva mån- 

 ga andra af de Eitropeilka och Afiatifka folkila- 

 gen gjordt i åldfta tider. 



Andra Nationer hafva betjent fig af något an- 

 nat til Socker* få berättar Herr Strahlenberg 

 uti fin Nord- und Ofiliche Vtheil von Europa und AJia 

 430. och åfven p, 434. om en frukt kallad Aba» 

 hatka^ den inbyggarne uti Kamtfchatki måft bruka 

 i ftållet for Socker \ på famma fått hafva andra 

 folkflag åfven haft några växter eller dylikt, hvar- 

 af de tilverkat fig någon f ocker-lik materia eller 

 faft. Ut 



