iy$L A P r - Maj* Jun* 149 



Pater Charlevoix uti des Hifioirede la Nou^ 

 velie France, (tryktår 1744. n:mo) Tom. V. måft 

 från och med början af p. 179, til och med flutet 

 af p. 181. handlar vidlyftigt hårom. Han har myc- 

 ket , fom de andra icke hafva, men utelemnarock 

 åtfldlliga nödiga omftåndigheter, at fortiga, det han 

 fatt en fålfk underråttelfe derutinnan, at detta foc- 

 ker fkal vara mera fpisfamt, ån det, fom gores af 

 Socker-roren. Defle åro de förnånifta au&orcr, 

 fom handlat hårom* men nu vil jag komma til 

 fjelfva bcfkrifningen på Socker- görandet. 



Socker-Lönnen år altfå det trå, hvaraf man 

 fornåmligaft och i långliga tider gjordt Socker i 

 Norra America. 



Vid denna Socker-lSnnen år at mårka, at uti 

 Canada, och norrafte delen a£de Ängelfka Colonier, 

 der vintrarna åro långa och ftrånga, år den et af 

 de aldra-allmånnafte trån, hvaraf fkogarna til ftör- 

 fta delen beftå. Men då man kommer långre til 

 foder, blir den der et af de måft f ållfynta trån, 

 fom endaft då {jnnes,(ochdet åfven fållan) antin- 

 gen på mycket höga bårg, eller på norra fidan af 

 höga kullar och ålfsbackar, få at den år et trå 5 

 fom likafom nödvändigt fordrar et kalt climat. 



Villarnc åro fornåmligaft de, fom från urmin- 

 nes tider, och långt for an Europeerne funno up 

 America, tilverkat , och ånnu tilverka fockcr der- 

 af) men få hafva ock Europeerne nu lårt at följa 

 deras exempel, få at nåftan alla af dem, fom bo på 

 de ftållen, der deffa trån våxa, gora håraf årligen 

 en flor myckenhet Socker. Uti Canada gora både 

 Villar och Franfofer detta Socker, dock årdetge- 

 menligen båttre, hvilket deFranfka gora, emedan 

 Villania ofta utblanda deras med mjöl, antingen 

 det då {kedt^ at gora det fpisfimmare atåta, eller 



K 5 at 

 7 



