1*4 



1751- Apn Maj. Jun; 



rit tagenaF Socker-Lönnar, fotfi våxt på hoglåndt, 

 ft enigt och bergigt land. 



Två perfoner kunna en Vår bcquåmligen ko* 

 ka zoo fkålpund focker, och tillika forråtta åtfkil- 

 liga andra iyflor. 



Når man rått umgås med tråden, få do de ej , 

 •och taga ingen Ikada, faft ån man få årligen tap- 

 par af dem. De kunna vara i många år, ochhvart 

 ar gifva ymnighet af laka. Vid huggandet uti 

 trädet bor man laga få , at fkuran eller bårningen 

 fker upfor trådet, och ej nedfor* ty om den iker 



ta trådet j desutan bor man taga i akt, at man altid 

 hugger hvart år fkuran på famma fida af trådet ; 

 ty annars dor trådet bårt efter några år, fedanman 

 huggit rundt omkring det. 



Sockret, fom gores af detra trå, hålles fore va- 

 ra mycket hålfofammare , an vanligt focker, famt 

 utvalt och {kont,at bruka for broilet och des fjuk- 

 domar. 



Det år til fårgen brunaktigt, emedan det ej år 

 raffinerat: år ibland loft, fom et mjöl och likt mu- 

 fcovade Socker* men merendels fttter det tilho- 

 pa uti ftorre eller mindre klimpar* gemenligen 

 i andes det uti fmå tvärhands breda kakor ofvcr til 

 Europa, faft ån man dock tilverkar det uti åtfkil- 

 lig Ikapnad och florlek, alt efter formen och ftor* 

 leken af kårilcn, fom det ftadgar fig uti, då det 

 ofes ur grytan eller kettelen. 



Det yil icke fmålta fort då matt lägger det i 

 vatten eller nå^on annan vådka. Når jag bruka- 

 de det med The.e, fann jag, at vanligt Socker, 

 gjordt af Socker-ror, kunde fmålta 3 eller 4 gån- 

 ger fortare, ån detta. 



