tj* 1751^ Jul Aug, Scpt. 



dig, famtat-fj all-floden kommer derpå( i råttan 

 tid, då upftiger laxen ymnigare* och le laxfifkare 

 gerna, at vår-floden år torbi, til den 18 Maji, då 

 tjall-floden ftrax derefter begynner, och år fom 

 hogft något for midfommären, lamt i råttan o tid af- 

 faller. Fem ftora floder hafva de anmärkt i Ånger- 

 man ålfven: 1705, 1713, 172.1, 1743 och 1749, 

 hvilka kommit bittida och åfven haft goda lax-år 

 i följe med fig. Til anförde omftåndigheter bidra- 

 ga ock deflas at det år ringa haf-is , eller at den 

 famma tidigt fmålter* ty då nodgas laxen ftiga 

 tip i ålfvarna och foka frifkt vatten: at vid up- 

 gängs tiden blåfer ftarkt våflan och NW,i8 eller 

 14 dagar, fom år godt tecken for Torne, Calix 

 och de ändra på våftrafidanbelågne ålfvar: For Ki- 

 mi och andra Öfterbotnifka ålfvar, år ftarkt NO. 

 och Ö mera gagneligt. 1747 om våren var liten 

 flod , men ingen haf-is, och båttre fifke. 1748, åf- 

 ven liten flod* men långlam haf-is och ringa filke. 

 Med haf-ifen följer ock laxen, och på den kanten 

 ifen fmålter , famlas ock laxen mera. Når ålfven 

 blir om höften upfyld med (krof-is, fom hopfores 

 i ftora högar vid ålf-ftrånderna, hålles for godt 

 tecken til laxfiflce, famt når ålfvar, backar och 

 myror mycket fvalla och upfkjuta is-forjaomvin- 

 tren. Men defla tecken hålla ej ftrek allena, om 

 icke forr nämnde goda tecken tillika åro folgakti- 

 ga$ fom man fick formårka, 4r 1748. 



Ju högre vatnct år i haf-fjon och ju varmare 

 {ömmar inftundar , defto håldre ftigcr laxen åt ålf- 

 ven. Stadig väderlek, varaktig lax-vind, och ej for 

 häftig påkommande fommar-varma, fom gor vat- 

 net tidigt varmt , bidraga til laxens ftåndaktigarc 

 upgång längre up$ ledan han inftigit i ålfvarna. 



