f7$ 175L JuL Aug, Sept. 



dit, fä framt ej då , når vatriet af ftorm och flod 

 år mycket uprort och grumligt, at han ej fer 

 hvart han tager vågen. 



Orfaken til mer och mindre lax , famt til åt- 

 lkilnaden på deis godhet, i våra ålfvar, år nu f jelf- 

 va ålfvarnas belägenhet jåmte vatnens befkaffen- 

 het. Indals och Luleå lax raknäs ibland de båfta. 

 I de ofriga ålfverfås mer och mindre af fåmre och 

 båttre flag. Atfkilliga grenar i ålfvama hafva ock 

 åtfldlnad harutinnan. I den ena armen af Luleå 

 alf , fåttas aldrig lax ; i den andra fins icke en en- 

 da: orfaken hår til borde vatnens nogare profvan- 

 de utvifa. 



§. 20. 



Hinder for laxfifket famt orfaker til Laxens for-* 

 minfkning. At laxfiiket nu emot fordna tider anfen- 

 ligen aftagit,vifasogonflvenligtderaf, at nupåmåa- 



fa ftållen ej fas få många laxar, fom forr tunnor. 

 Ivilket ock af efterföljande Taxi -kan inhämtas. 

 Hår til bidraga åtfkilliga orfaker. Når laxen vid 

 forfta inloppet finner motftånd, vänder han gehaffc 

 tilbaka. Käkarna- boerne i Neder-Tårneå hat v a, år 

 17^0, flyttat Pata-byggningen pzo alnar långre 

 neder och ytterft vid mynnet i hafvet, hvilket 

 fororfakade tvift med Kimi-boerne. Vid denna 

 nya Patagård pliktades djupet til nf alnar, men 

 der bredevid ailenaft til j alnar, få at råtta Kungs- 

 ådren och laxgången upfore djupet af Kimi ålf 

 blef ftångd, och fororfakade brift i fånget , få at 

 * defs like forr aldrig funnits. I fynnerhet vånder la- 

 xen tilbaka, når han vid forfta up (tigandet från haf- 

 fjon finner ftångfel for fig i å-mynnet* Äfven var 

 det ock en annan orfak, fom hår til bidrog, och 

 förhindrade laxens upftigande, nämligen, at Kaka- 

 ma-boerne icke gifvit opning på den fidan , der 



