i%% 1751. Jul. Aug* Sept; 



tcrft vid fpolen biten fhedt med djupa fkåroi\ Så 

 ofta Sjålcn år inne i Lax-noten vid upgångs tiden, 

 få de aldrig lax. 



Buller och fkott hafva~oek flört intryck: man 

 vet at fiycke^fkott fkråmt hela lax-duner ifrån 

 den ena ltranden til den andra, famt utfore ålfven 

 i Torneå, fom år ifo famnar bred. I de ålfver, 

 der laxen obehindrad får gå långfl upfore, låter 

 han håldre romm och rnjolke, och märkes deraf 

 blifva mer affode och lax-aifter, fåfom det fker 

 med Stroms-fjon i Jämtlands men i de ålfver, fom 

 hafva hinder nåra til haf~f jon, hinner han flyta til- 

 baka, innan romm och rnjolke mognas. Hvilketej 

 allenaft fker vid lax-fifket, utan ock med alla an- 

 dra fifkflag, fom hälft llråfva efter och trifvas 

 båft, når de få hafva fin fria gång genom ålfver 

 och fjoar: hvilket med otaliga bevis af alla ålf- 

 ver, efter hela hafs-kantenhårftådes, kunde be- 

 ftyrlcas. Sik,Harr, Id, Brax &c. ftä i flora flockar 

 med f 2& äng längtan , nea om fi{k-byggnader, låg- 

 dammar, utgrundade ålfrriynningar, utan at flippa 

 längre. I fjoar, nära til hafvet är ock faknadenaf 

 berörde fifkflag få flor, fedan nämnde förebygg- 

 ringar affkurit all undjättnifig och nybyggare i^ 

 från hafvet, at nåppeligeit en enda finnes, utom 

 litet af Geddor, Abbor,Ål och Mort, fom förökas 

 och upvåxa i f jelfva fjoarna. Öch hålla äfven 

 defla fenare fifk-flag til godo, at årligen refa up 

 ocli nedfore, emellan inf joar , ålfver och hafvet, 

 når de äga låglighet dertil. 



Låt ofs ock jämföra antalet af de forna och 

 nu varande Lax-fifkerier, lamt deras Taxeringar, 

 at vi må fe h vilka flut deraf kunna göras, 



0 En- 



