175** Odfcob* Nov* Deccmb* *7i 



yttre andan fattas hår några, motftåndare, at ej 

 iiaka-gården må ragla på hda efter defs långd. 



Når det år mycket lång-grundt vid landet, at 

 de måfte börja med Ringningen et ftycke ut, fä 

 fatta de ftaka-gården litet up åt ftrommen, at la- 

 xen {kal ledas ut åt kroken, och ej taga vågen in- 

 nom åt landét. Staka-gården tåppes i Tornea-ål£ 

 med upråttftålde Björkar af z tums tvår-linea, ful- 

 le med qviftar vid botten, famt til ^ tums afitånd 

 ifrån h varandra, i ftållet for nåt, fa at 3die delen 

 af ålfven blir ftåppad$ fåfom Herr Hellant i 

 fin Disputation om Lax-fifket , p* r 3 bevifer. I 

 Kimi-ålf brukas Patan på lika. fått tilftångd j men 

 i ftållét for krok-nåt brukas 8 eller p garn- tenor 

 eller ryffior, til 6 eller 7 alnar l?nga, 1 £ til z al- 

 nar höge vid ingången , mafkarna 4 tum : Defsa 

 f åttas i lika afftand från h valand ra, i gjorde opnin* 

 gar på Patan ; då man utan for den ytterfta tenan 

 Uåpperut et krok-nåt efter ftrommen, med en el- 

 ler z mockor på, famt en lax-gård på åndan, hvar- 

 på Herr Bonge i fin Disputation, de Salmonum 

 natura & pifcatione, gifvit afritning. Detta bjork- 

 flångfel, i ftållet for nåt-armen, foregifva de vara 

 drågeligareat bruka , fordenftarka ftrommen ock 

 grunda vatnet (kul, fom i Torneå- och Kimi- ålfver 

 gifvas.^ Dock åro haten långt båttre, ån fprotarna, 

 tor ftrommens friare aflopikul, famt at förekomma; 

 dåmningar och vridningar, famt vatnet^ trångfel 

 och fkumning^ hvilka äro Ikadeliga omftåndighe- 

 ter vid alla lax-vånor. 



Carfina eller lax-gård i fpak ålf gores f ålunda : 

 Tyånne jåmngående pata-gårdar utilå*, ;o til iz 



S fam^ 



