17$L Octob. Növ. Decemb. 277 



dals-ålfvcrna har ännu. ingen driftat, at hårmed 



fora något forfok , for den lofa fand-och mjåla- 

 otnen, fom aldrig håller något ftånd. I de Sö- 

 dra Wefterbotnifka ålfverna årbotnen ftenjg och 

 hård, famt ftrommen få ftrid, atde ej eller kom- 

 ma hårmed på många ftålkn til våga, Dt måfta 

 brukas i Torneå- och Kimi- ålfvar. 



Så långe vatnet år kallt, går laxen val få myc- 

 ket vid landet, fom djupet > men få fnart det blir 

 varmt , få forflårej ftort, at hafva lite någon Fata- 

 bragd i ålfven, emedan laxen då håller fig efter 

 ftorfta djupet. 



Om Lax-notar. I de fpak-ålfver, famt på de 

 Milen, fom ej tillåta de ( §.23.) befkrefne lax-byg- 

 nader, måfte man med långt ftorre arbete ock rin- 

 gare formon fånga laxen med ftora notar , fom bru- 

 kas påtvånne fatt. Lax-not 1 de ftora ålfverna 

 kan vara från 70 til 100 famnar lång, 3 til 4 fam- 

 nar djup : 8 famnar bindas af 1 lifp. Tyfk hampa 

 och räcker i 3 år. Garnet år fom en Ikrif-penna 

 tjokt, hvar mafka håller 4 til f tum i hvar lida. 

 Längre ned i ålfven bora de vara litet ftorre,ån up til. 

 Det ftycket,fcm nyttjas vid puls-andan på puls- 

 not, famt midt på land-noten, bor altid vara nytt. 

 Puls-hot dragés med z båtar, hvar til 6 perfoner 

 fordras : De fammanknåpä eller draga et band ge- 

 nopi mafkarna midt på noten, der hon altid årdc- 

 lad i tu ; ro fedan midt på ålfven , och fara få e- 

 mot hvar fit land , då hvardera båten utkallar fin 

 hälfva del. Fortfarandes federmera med jåmt ro- 



S 3 ende 



