3o6 175L. Ödtob. Nov, Decemb* 



ronis tid blef infordttil Italien, och hviiket omtalas 

 uti Plinii Hift. nai. Lik 18, cap.y. {bal vara vår 

 Mays, år af andra grundeligeri vederlagt, och vift, 

 at det ej kan vara den famma, utan at det år det få 

 kallade Africanjka Hvetet eller Hokus Linnet. 



Men få år icke mindre märkvärdigt, at de villa A- 

 rnericaner aldrig haft fig af gammalt bekant,mindre 

 eultiverat någon af alla de Sädes-arter, fom man 

 i de andra verldenes delar från få långliga tider plan- 

 terat til fodo, fom Hvete, Råg, Korn, Hafra, Ris, 

 &c. utan alla defla fadesllag hafva forft af Euro- 

 peerne blifvit ofverbragte til America. Och år än- 

 nu denna dag mer ån fållfynt, at fe en ville hafva 

 börjat plantera någon af defla nyfs upråknade väx- 

 ter, utan han forblifver hålft vid fin Mays, fafthan 

 eljeft få garna åter bn H vete-bulla, fom någon Eu- 

 ro pée. 



Hvarifrån Americancfne forft: fått deras Mays , 

 år fvårt at fåga. Det år lå härmed fom med våra al- 

 månnafte fådesflag, Hvete, Råg, Korn, &c. dem 

 vi fjelfve eultivera, at vi ånnu ftå i ovifshet och 

 mörker, hvadan man fårft fått dem, eller hvareft 

 de ånnu våxa vilt. Af alla vandringsman, fom hand- 

 la om America, och fom jag har mig bekanta, är 

 cj en enda, fom nämner, at hanfunnit Mays på nå- 

 got ftålle vilt växande i America. Jag frågade af 

 Franfolerne i Canada, af hvilka fomliga genom- 

 farit måft hela Norra America anda från Mexican- 

 fka til Hudfonfka viken, om de då ingenftådes fun- 

 nit Mays vild? men de fv ärade alla med et nej : den 

 kan val ibland få fig fjelf på åkrarna der den blif- 

 vit planterad, men det år ock allmänt med våra 



Så- 



