ttjfyl. OCtoK Nov* Decemb. 3c? 



nas i Ängelfka Colonicrna , anfårer han åfvcn en 

 p. 77. , fom han kallar TLea fwnine nudo, eller en art 

 af Mays 5 fom ej har den hårda hinnan utomkring 

 fig, fom alla de andra forter. Men når jag var hos 

 honom om fommaren 17^0, berättade han mig,at 

 hanblifvit bedragen, ty han hade fått Mays, på 

 hvilken den yttre hårde hinnan förut var genom 

 jut aftagenj detta hade han fig då icke bekant, 

 hvarfore han f ådde defsa från , men väntade f åfängt 

 efter deras groende, ty de kommo aldrig up: fe- 

 dermera fick han veta hela belkaffenheten håraf. 

 Huru och til hvad anda man med lut aftager detta 

 Vttra {kalet, (kal nedanfore omröras. 



Det åt märkvärdigt, hvad climatet och vanan 

 med Mayfen kan gora j ty faft det nu en och fam- 

 ma Mays, fom våxer i Virginien, hvilkeh är be- 

 lägen vid d^n 37. grad. lat. med den fom våxer i 

 Nya Ängland vid den 43. och 44. grad. lat.fåfker 

 dock, at om en forlkrifver Mays från Virginien 

 och får den uti Nya Ängland, år det med itorfvä-r 

 righet, at den kan mognas der i början, ja ibland, 

 om ej fommaren år alt for lång, mognar den alde- 

 les intet 5 men om man i foritone kinkar litet med 

 den och får den at mogna, häftar den fig fedan mer 

 och mer, få at efter några få år blifver den lika 

 (hart mogen, fom den andra. Samma befkaffen- 

 het år, om man tager Mays från Nya Ängland til 

 Canada, fom ligger vid 45* , 46, och 47. grad. lat. 



Nu planteras Mays uti Norra America både af 

 Européer och Villar, ja långt mera af de förra, ty 

 de fenare eller Villarna lefva for måfta delen af a- 

 xct utaf jagt. Når en refer i Ängelfka Colonier- 



U 3 na 



