l 75 a Januar. Febr. Mart. 



.råttclfen om denna fina Landsmåns förrättning (hfo 

 lager val, at, efter Ptolemjei och de åldres mat- 

 ning , borde hvar grad innehålla 66? Arabiika mi- 

 lar* då den likväl, enligt obfervationerna , alle- 

 nalt inneholt f <5f : hvaraf vi fkulle tyckas få nå- 



fon anledning at jåmfora famma milar med Gre- 

 ifka iladier. Men vi hafve fedt, at Ptolemjeu£ 

 och de åldre Greker icke voro enfe fig emellan f 

 huru många Iladier borde raknäs på hvar grad, 

 Om 66| Arabifke milar fvarade emot Ptolem^éi 

 yoo ftadier, blefve en grad på Jorden, efter fo- 

 renamde Arabernas matning, ällenaft jämlik med 

 424 Italienfka milar, hvilket år mer ån en fjerde- 

 del mindre ån det bor vara. Forvåxle vi åter fem- 

 ma 66y mihr uti Eratösthenis 700 ftadier., 

 blifver Utflaget af Arabernas matning fp|- Italien- 

 fke milar för hvarje grad, hvilket i det nårmafte 

 inftåmmer med fanniftgen* Det fynes troligt, at 

 Araberne fatte mer lit til EratosiöeKis beröm* 

 da mätning, ån pTöLfcMJÉt efter godtycko an- 

 tagne forflags-mening* hälft det vöre at gora et 

 få vittert folkflag, föm Araberne då vof o , orått* 

 at foreftålla fig, det deras öbfervåtioner fkulle haf- 

 va ilagit få mycket Under det påfyftåde målet, dl 

 likväl, efter deras matnings fått , de tyckas fila- 

 rare hafva bort få graden något for ttor ån får 

 liten. 



Vare huru det vil, få kunde våre i fednarc 

 tider mer nogräknade Mathematici, fom voro 6f- 

 vertygade ej mindre om mojeligheten ån om nöd- 

 vändigheten och nyttan af, at i det nogafte veta 

 Jordens ftorlek, ej trygga fig vid de gamlas mat* 

 aingan Vi hinne ej nämna alla de forfok , fom 



A t innom 



(i) Ceographk Nubix, i FSretolet, 



