*75 a I anuar - F e ^ r - Mart.- 7 



at til nöjes uplofa detta Probleme, i tvifvelsmål. 

 Saken var den, at en grads matning var et alt for 

 ftort foretagande for någon privat perfon, til at for 

 egen rakning fullkomligen utföra. Den äran til- 

 kom med rätta en ltor Konung, forir liknade Al- 

 mamon i ynneit for Vetenfkaper. Konungen i 

 Frankrike gaf, är 1667, des nyfs inrättade Ve- 

 tenflcaps Academic befallning, at låta en grads 

 noga matning vara en af fina forfta angelägenhe- 

 ter. Aftronomifka grad - inftrumcnter hade ock 

 vid fomma tid fått en anfenlig forbättring, i det 

 man började til dem applicera tuber och micro- 

 metrar, fä at intet tycktes vidare ligga verkltål- 

 lighetcn 1 vägen. Picard åtog fig denna förrätt- 

 ning, och annåtte år 1670, efter Snellii fått, 

 meridian - bogens längd emellan Malvoifine och 

 Amiens, då han fant, at på en grad belupo lig 

 fjc6o Famnar {k). Han hade betjänt fig af fa 

 goda Inftrumehter, famt anvåndt få mycken flit, 

 vadamhet och forfigtighet , at man nu åndteligén 

 tycktas kunna lita på, at frågan om Jordens flor- 

 lek var någorlunda befvarad. Ty når en grad var 

 gifveri, föreftållde fie ingen annat, ån at alla gra* 

 der voro lika ftora, la vida man då ånnu holt Jor- 

 den for et fullkomligen rundt klot. 



Men denna vifsheten varade ej långe. Ri- 

 CHer kom, år 1671, hem ifrån Cayenna, en o, 

 allenaft f grader Norr om linien belägen , hvareft 

 han varit på några Ailronomifka forrättningar. 

 Han berättade, at des pendel-ur, hvilket han, 

 innan afrefan ifrån Paris, helt noga itällt efter me- 

 del-tiden, har vid ankomlten til Cayenna, oak- 

 tadt. pendelens längd var oförändrad, funnits gå 



A 4 for 



(t) Mefurc de h Terrc par M. 1'Abbc Pic*r<L 



\ 



