175°- Januar. Febr. Mart. 6% 



Jag år förf åkrad , at det f agnar Kongl. Vet f 

 Academien åfvcn f å högt fom mig, at Herr Se- 

 len der, failån främmande T behagat göra fig 

 möda med at gifva Academien någon uplysning i 

 foreriåmde mal, hvilket ock Academien lärermed 

 mycken årkånlla anfe. 



Och ehuruvål jagmafie bekänna min oformo- 

 genhet at kunna gifva nägot ytterligare ljus åtdes- 

 la Sporsmål 5 har jag dock tyckt mig béra dervid 

 gora följande Anmärkningar T hvilka jag til Aca- 

 demien^ fkärfkadande hemftåller. 



Hvad den forfta frågan angår, få år Braffilie- 

 får g cn åtfkillig, i anfeende til Braffilie-trådens o- 

 Jikhet, af hvilka fårgen tilredes. Dock åro der- 

 af i fynnerhet tre ilag. Det forfta rodt Braflilie- 

 träd: det andra gult, hvilket färgare kalla Gelb» 

 ba/tZ) och allmänheten gul brefillia, emedan den 

 gifver gul färg. Det tredje, Campegge-eller Cam- 

 peche-tråd,fom färgare k&lhBlauhoitz: på Svcnlka 

 plågar det gemenligen kallas brun brefillia.Dct gif- 

 Veren violett färg,men vandes med koppar til blått 

 och med jern til brunt och fvart. Alle deffe Bras- 

 filie- färger, få väl fom alle andre färger, hvilka 

 af här i landet bekante Indianfkc trän tilredas, åro o- 

 åkta, det år, obeftiindige i bruket, både for 

 Solens ljus och luften, fiiftän de val kunna fållas 

 vid ull, fåat de i klades-valkningen icke gå ut 5 

 men ron och forfarenhet vifa dock , at f ådail© kifcl 

 den lika fullt af Solen och lufteta andras. Icke få, 

 at Solen lollar färger ifrån tyget, fom år dermed 

 färgat i utan allenaft at fjelfva tinfturen ändrar fin 

 art , få at den refleéterar andra flrålar ån tilfore- 

 ne, hvilket at förhindra ännu aldrig något medel 



