Sz 1750. April. Maj. Jun. 



fkapmd och llorlek är af mycken vigt och ange- 

 lagenhet , borde de dock finna fig dértiti , dä de 

 anfe, huru mänga och kuftfamma forfok, både i 

 äldre och nyare tider , af vifa Furliar och lärda 

 mån blifvit gjorde , til at få henne uploft, Vi 

 hafve redan fedt en del af desla forfok , hvilka, 

 dock ej förtjäna at komma i jåmforelfe emot 

 dem, (om federmera blifvit anftålde, och nu til 

 fl ut fkola omtalas. 



Picards matning tycktes vara få tilforlite- 

 lig fom kunde väntas af en få liten Mcrid lan - Ort- 

 ge ? fom den han hade afm itt emellan Malvoifinc 

 och Amiens , hvilken allenall innehöll 1 grad , 

 23 min. Det enda , hvarpå n!igon mifstanka 

 kunde falla, var Pol- hogderna på defla bada Ital- 

 ien, hvilka han fjelf tilirod kunde vara felagtigc, 

 h varde ra på en eller annan lecund. Ty ehuru 

 godt Inltrument han dcrtil brukat, var dock mo- 

 geligt, at någon liten ofullkomlighet^ des grad- 

 delning kunnat förorfaka något mifstag, at förti- 

 da hvad andre omftändigheter, i fynnerhet någon 

 anéu obekant lljcrno.rnas roreife, kunnat dertil bi- 

 draga. Och emedan hvar fecunds ändring i Pol- 

 hogden gor vid pafs 16 famnar på Jordens meri- 

 dian, fäg man lätt, at om latituds - fkilnaden e- 

 mellan Malvoifine och Amiens vore allenaft fex 

 fecunder ilorre, än Picard funnit, (kulle hvar 

 och en grad deraf blifva nåftan 100 famnar min- 

 dre, och tvärt om. Til erhållande af ytterligare 

 noghet, gaf derfore Picard forllag, at en ilor- 

 re Meridian - båge borde afmåtas, fom innehollo 

 många grader, på det de, i Pol-hogdernas tagan- 

 de vid ändarna af famma båge , fig oformärkt in- 

 tygande fmå fel mätte blifva fordelte emellan et 



ftorre 



