1750- April. Maj Jun. 83 



ftorre antal af grader (a). Ty om bågen vore iq 

 grader, i ftållet tor en, och man äter råkade llå 

 fclt på fex fecundcr r ftulle det deraf flytande 100 

 famnars fel på hela linien, i ftållet det tilförene 

 föll helt och hållet på en grad , nu delas emellan 

 10 grader, och fåledes allenaft férorfaka 10 fam- 

 nars mifsråkning påhvarje grad. Detta forllag 

 vann få mycket mer bifall, fom den imedlertid 

 upkomne trågan, om Jorden vore et fullkomli- 

 gen rundt klot, elierocken platt Sphxroid, tyck- 

 tes med famma tilrålle kunna afgåras. 



Til at derfore på en gång få Snfkelig vifshet 

 både om Jordens fkapnad och ftorlek , befalte 

 Kon. Ludvig XIV, at Middags - linien genom 

 obfervatonum i Paris (kulle utdragas både i Norr 

 och Söder genom hela Frankrike, famt med all 

 mogelig flit afmatas. Verkftallijgheten af detta 

 flora foretagande tog fin början ar 1684, och ar- 

 betades derpå fkåf-tals, alt til år 171 8, då ånd- 

 teligen denna vida namnkunniga Middags - linia 

 hant blifva framdragen ifrån Dunkerque genom 

 Paris tilCollioure på Pyreneifka bergen , innehål- 

 lande 8 grader, 314* minuter, eller in emot po 

 Svenfka mil. Herrar Cassini, Fadren och So- 

 nen, De la Hire, Maraldi och flere beröm- 

 de Franfke Mathematici hade derpå ej anvåndt 

 mindre moda, ån Regeringen ädelmodigt beftådt 

 kåftnaderna. Sjelfva matningen (kedde nu på 

 famma fått, fom Snellius och Picard tilfore- 

 nc hade brukat- Ty efter man ej kunde , for 

 Jordmonens ojämnhet Ikuld, i fjelfva verket med 

 ftång eller fnore måta hela linien, fåfona Araberna 



F z och 



i») Mefure de 1» Jure, par M. Vkbbé f/W, artide XI, 



