U 1750. April Maj. Jun. 



iEquatorenj men en verkelig, af få ftora man 

 och med få mycken vårfamhet förrättad mätning, 

 fom bevifte vederfpelet 5 tycktes vilja fäga mer, 

 ån en ehuru på ganflka fannqlika {kål grundad 

 theorie. Fåfängt bemödade fig många at förlika 

 de flridande, och vifa, at den afl ånga fkapnadcn 

 kunde beftå med de Hydroilatifka lagarna : de 



fågelfe. Cassini blef deraf féraniaten at forfc 

 lig med nya (kål. Han företog fig, åren 1733 

 och 1734, en matning af annan befkaffenhet, fom 

 dock likaledes kunde gifva tilkånna Jordens fkap- 

 nad , i det han upförde en vinkelråt linia til den 

 förr updragna Middags-linien, hvilken gick ge- 

 nom obfervatorium i Paris til Öiler och Vefter 



fenom hela Frankrike, ifrån S. Malo til Stras- 

 lirg. Dennas längd determinerades , nåftan på 

 famma fått fom den förras 9 genom trianglar; 

 men huru många grader af en genom obiervato- 

 riujtn gående pafallel- cirkel den innehöll, utrön- 

 te han genom Jupiters Manars Formorkelfers ob- 

 ferverande i S. Malo och Strasburg, då grader- 

 nas långd i famma jvarallel - cirkel befans fvara al- 

 deles emot den afianga Jordens Ikapnad han ige- 

 nom förra mätningen erhållit (c). Men ju mer 

 Cassini beropade fig på fådana matningar, de- 

 fto ftarkare befaftade fig Newtonianerne innom 

 fina demonftrationer. De påltodo, at denne med 

 ^Equatoren parallele - bågens grad -tal ännu min- 

 dre kunnat genom Jupiters Månars Formorkeifer 

 få noga utmärkas , fom til detta ändamål fordra- 

 des, an Meridian - bågens vidd genom ftjemor* 

 nas obferveradé hogder. De åberopade fig Pla- 



(0 Memoiresde I'Acad, R. des Science*, 173} & I/J4* 



flefte funno dock deremellan 



neten 



