175°- April. Maj Jun- 



dafte Inftrumenter och all uptånkclig noghet af- 

 mätt, då utflaget följ til Newtons tordel y eme- 

 dan denne grad bef ans draga ^7438 Franfka fam- 

 nar, och altfå var 378 famnar drygare än graden 

 i Frankrike (g), da han likväl T efter Cassini 

 uträkning, bort vara f 00 famnar mindre. Efter 

 återkomften til Frankrike , år 1739, verificeradc 

 desfe utlkickade, med farnma fortråffeliga Inftru- 

 ment fom blifvit brukadtiTomeå, den af Picard 

 tilforene determinerade Meridian-bågen emellan 

 kyrkorna Notre Dame i Armens, och Paris, i det 

 de nogare utmärkte famma kyrkors Pol-hogder, 

 då de jämväl gjorde afrakning for de fmå ändrin- 

 gar i ftjeniornas declinationer, fom tildrapt fig 

 emellan de tider obfervationerne gjordes pa hvar- 

 dcra Hållet, härrörande af iljernornas få kallade 

 Aberrationer , hvilka Bradley aldraforft år ifiy 

 hade uptåckt, och faledes voro för Picard obe- 

 kante. Da blefvo de varfe, at Meridian-bågens 

 vidd emellan defla kyrkor var af Picard ta^en 

 näftan 8 Secunder för ftor, och at han derfore 

 fått graden Hl famnar mindre ån han bort: 

 hvilket då det blef rättadt, och denne grad jäm- 

 förd med den fom blifvit afmått i Lappmarken, 

 gaf anledning at for visfo fluta, det Jorden år en 

 vid Polerna plattare Sphxroid, famt at forhållan- 

 det emellan Jordens axel och ifequatorens diame- 

 ter måfte i det nårmafte vara, fom 177 til 178 (b}'; 

 Det var icke utan , at ju Cassini ännu ville gö- 

 ra några invändningar x och förebrå dem några 



forfum - 



(g) Figurc de la terre^ determinee par les obfervations , 

 faites au cerele Polaire, par M. Mauptttuis &c. 



(£) Degres du Meridien entrc Paris & Ainicns, par les ob- 

 fervat. dc M, Maupertu:s. 



