*75°- I u ^ us ^ug- Sept* * 6 7 



rc fvårare, ån ät låra kanna alla ftjernor, om hvar 

 och en af dem hade fit fårflnlda namn, utan at 

 vara i visfa ftjern- bilder indelte. Utan ordning 

 och fammanhang, förlora de fkonafte ting fin be- 

 hagelighet, och Vetenlkaperna gora ej fkål for 

 namnet, dådenfaknas. Men om ordningen fkal 

 gora fin tjenft, får han ej komma an på ordnings* 

 mannens godty eko , utan måfte aldeles vara grun- 

 dad uti fjelfva de tingens natur, likhet-och olik- 

 heter, fom gora Vetenfkapens foremål. Befyn- 

 nerligen tål Natural - Hiftorien ingen fjelftagen 

 ordning. Kånne-teknen, hvar efter de jordifka 

 kroppar bora up It allas, uti fina visfa flockar, claf- 

 fer och flågter fordelas, och hvar på de bora igen- 

 kännas, famt ifrån hvar andra tydeligen, och vid 

 alla tilfållen {kiljas, målte vara tagne af deras 

 våfendtcligafte delars fkapnad, ftållning och flera 

 egenfkaper, fom altid åro uti et och famma ting 

 beftåndiga. 



Sådan ordning har alt til defla fenare tider 

 faknats uti de målta Natural - hiftoriens ftycker, 

 hvilket ock årorfaken, hvarfore få många af dc 

 gamlas ron och påfund gått ofs aldeles utur hän- 

 derna. Ty då de uti fina Ikrifter upteknat, at 

 en ort, til exempel, på foreflcrifvit fått brukad, 

 tjänte emot visfa fjukdomar eller til andra behof, 

 och de ej tillika befkrifvit famma ort, at hon kan 

 igenkännas och (kiljas ifrån andra * vete vi ej mer, 

 ån at en ort , fom hos den eller den Auétoren har 

 det eller det namnet, år til fådant nyttig > men 

 fjelfva orten kånne vi icke. Detta har gifvit an- 

 ledning ril många onyttiga orda-krig ibland dem, 

 fom velat förklara de gamlas fkrifrer, då den ena 

 under det namnet forftår det djur eller den ort* 



L 4 den 



