244 175°- Nov. Dec. 



ftorlek kunde afmåtas, uti hvilken trådet tycktes 

 hafva flyttat figj behofdes ej mer, ån tillika åfmå- 

 ta diametern af Cirkelen hvar uti man fjelf gått, 

 for at kunna efter Trigonometrifka reglori det no* 

 gafte uträkna, huru långt trådet år bårta. 



Nåftan af ladan art år ftjemornas parallaxisj 

 åtminftone deras, fom fitta nårmaft Ecliptican. 

 Hade man, på en fådan fjo, trån och mårken få 

 val ofver och under fom pa alla fidor om fig, få- 

 fom vi åro på alla fidor omgifne med ftjernor * få 

 blefve liknelfen mera fullkomlig. Man kan i det 

 ftållet gifva akt på en ofver hufvudet ftilla ftåen- 

 de låg molnfläck, få {kal man finna, at han tyckes 

 gora en cirkel omkring Zenit, under det man fjelf 

 verkeligen gor et hvarf uti en cirkel på Jorden: 

 då jåmvål molnets hogd kan på famma fått uträk- 

 nas. 



Sådana cirklar, ellipfer eller andra linier, bor- 

 de ock ftjernorna årligen fynas befkrifva omkring 

 deras råtta ftållen, med den åtfkilnad, fom hvars 

 och ens belägenhet på himmelen och afftånd ifrån 

 jorden fordrade, om jorden årligen gor et omlopp 

 omkring fölen. Hvar och en ftjernas itorfta paral- 

 laxis, eller ftorfta diametern af den omvåg, hon 

 Ikulle fynas gora omkring fit råtta ftålle, borde 

 vara få ltor, fom vinkelen, under hvilken hela jor- 

 dens bahn Ikulle fes , om man anf åge honom ifrån 

 lljernan. Altfå,ju längre enfljerna år ifrån jorden, 

 defto mindre måfte jordens bahn fe ut ifrån ftjer- 

 nan, och defto mindre blir hennes egen parallaxis. 

 Vore någon fijerna belägen juft uti en af Djur- 

 krerfens Poler, Ikulle hon, blott for parallaxens 

 Ikul, fynas gora en fullkomlig cirkel omkring fam- 

 ma' Pol årligen, emedan ock jordens bahn derifrån 



