1750. Oclob. Nov. Dec. »45 



flttille fe cirkel-rund ut- Stjernor, fom fitta imel- 

 lan Polerna ochDjur-kretfen, {kulle gå uti fmå el- 

 lipfer, hvilkas ftorftediametrer vore parallelemed 

 Ecliptican, och i det forhållande til hvar fin min- 

 fte, fom radius til finus af ftjernans latitude. Dc 

 ftjernor åter, fom åro belågne uti, eller helt nåra 

 intil Ecliptican, {kulle allenaft tyckas gå fram och 

 tilbaka uti fmå råtalinier, emedan ock jordens ban 

 i den håndelfen projicieras til en råt linia. Storfta 

 parallaxis på en ftjerna borifamma forhållande va- 

 ra mindre, ån hos en annan, fom hennes afftånd i- 

 från jorden år ftorre, eller tvärtom: och kunde 

 man utan modautråkna hvar och en ftjernas aflåg- 

 fenhet ifrån jorden, få fnart manvifte hennes paral- 

 laxis : Ty diametern af jordens års-bahn, fom blir 

 bafis i triangelen, kan man igenom planeternas da- 

 geliga eller horisontella parallaxes få veta. 



Copernicus, och alle fom hollo hans låra for 

 fannolik, ianfeende til den fortråffeliga lätthet den 

 gifver, at tydeligen förklara flytt- ltjernornas ro- 

 relfer, voro dock illa brydde, for brilt på paralla- 

 xis hos de falte. Det ville ej hjelpa dem,at de vi- 

 fade , det den årliga parallaxis år verkeligen kån- 

 bar och nog Hor pa Planeterna, få at de deraf fy- 

 nas undertiden gå fortare, undertiden långfamma- 

 te, itundom ila aldeles ftilla, ftundom ikrida fram 

 och åter en annan tid tilbaka. Fåfängt beropade de- 

 fig på den af alla fundna olikheten uti Planeternas 

 fynliga ftorlek, fom jåmvål inftåmmer med årliga 

 parallaxens lagar. Deras motftåndare invande dock, 

 atom jorden ginge uti en få vidlyftig bahn omkring 

 Solen årligen, fom den, hvar til Solens aflågfenhet 

 ifrån jorden år Radius, {kulle parallaxis jåmvål på 

 fix-ftjernorna gifva det tilkånna^ få framt deras 



