1750. Odlober Nov* Dec. 251 



mänga ftjernor, men ingen, fom de med full 

 viflhet kunde låga hafva någon gemenfkap med pa- 

 rallaxis. Och emedan Flamsteed ej varit den 

 enda, fom mifstagit fig i denna granlaga underfok- 

 ning, gaf Manfredi ut. Ar 1719, en fullftån- 

 dig och på ftarka (kål grundad underråttelfe(o) , 

 hurudane de afvikningarbora vara hos fix-ftjernor- 

 na, fom med fkål må kunna tilflcrifvas jorderis 

 gång omkring Solen, famt huru debåft Ikola kun- 

 na obferveras, och {kiljas ifrån andra. 



Imedlertid arbetade Molineux och Brad- 

 ley i Ängland på, at århålla någon vifshet om 

 denne få långe efterfokte parallaxen. Dc tyckte, 

 at ingen af de foregående burit fig båttre åt och 

 gjort lyckligare val på ftjerna ån Hook, hvilken 

 ock funnit en rorelfe , fom liknade parallaxen- De 

 fiknade allenaft hos honom, at han ej nog långe 

 fortfatt fina obfervationer, utan varit nogd med 

 fyra Månader, då han likväl utan tvifvel hade 

 blifvit mer förvillad , om han hållit fort på famma 

 fått, åtminftone et helt år. Tytogo de figfore, 

 år ijzy , at fullfölja obfervationerna på famma 

 ftjerna. Huru de funno hos henne och flera ftjer- 

 nor en helt annan afvikning eller aberration, ån 

 den de fokt, famt huru Bradley uptåckte råtta 

 orfaken dertil, fom bevifer jordens gång rått få 

 val fom parallaxis 5 och federmera åter tagit reda 

 på en annan ånnu mindre afvikning hos Fixftjer- 

 norna , men åndå ej funnit den minfta parallaxis 

 hös någon ftjerna 3 förbehåller jag migathårnåft 

 få berätta. *DE- 



PEHR WARGENTIN. 



Kongl. Vet. Acad. Secreterare. 



(joj "Liber fub lit, (k) citatus. 



