3 o6 1750. OcVob. Nov. Dec 



och måft til Nederländerna ock Holland 5 och gaf 

 redan år 1669 Vetenfkaps-Samhåidet i London i 

 trycket ut de prof och märken, hvarigenom en flik 

 Skifer til des mer eller mindre godhet kan ingen- 

 kannas. Vid Le ilen i Saxen - Sahlfeldrika Lan- 

 det år et fåanfenligt Skifer-brott, at ofver 30000 

 Centner gått derifrån på et år: Och fom hufen 

 der åro måft af trå, få tackas icke allenaft Taken 

 med denna Skifer, utan vaggarne klädas ock der- 

 med , hvilket både gifver et artigt utfeendé , ock 

 gor hufen tåta och fak ra få for rota fom eld. 



Denne Skifer år antingen fvart, mörkblå 

 eller ljusgrå. Den förre år til Taktäckning ej 

 få god 3 emedan han år lofare, Ilar mindre emot 

 eld , och tager mer vatten åt fig. De fenare åro 

 hårdare och eldfaftare , hårdna ock i luften, få at 

 man funnit Skrifern på zo och flera års gamla tak 

 lika god. 



Om fkifern , når man klappar derpå med nå- 



fot hårdt , gifver en ren klang > om han under 

 ngren kännes {kroflig, men ej ilat eller håtd, och 

 om han icke bryter fig i fly eken, når han (kåres , 

 är han god och faft. Om man våger et ftycke 

 Skifer noga, lägger det i vatten i några timar, 

 torkar det fedan med rent linne , ock åter våger, 

 och ftenen då finnes hafva tagit vatten til fig^uimt 

 okat fig i vigten, år tecken til at han år los och 

 på tak icke tjenlig. Om man hänger et ftycke 

 efter des långd och uprått i et kåril med en fots 

 djupt vatten omtrent, ock få, at en del afftyc- 

 ket räcker ofver vatnet, hvilken del man aktar, at 

 den af handen eller eljeft icke blir våt, lemnar 

 det få et dygn mer eller mijidre, och man då fin- 

 nen, 



