^ 1753- I^^- F^bn Mart, 



Gull^då någon mindre del af de förre varit blandad 

 deruti. Detta flcednings-f att hade då val bordt 

 vara befkrifvit forr, ån de bagge fenare vipfunnc 

 fatten , Nederjlaget utm Svaflet och med Antimonio. 

 Men emedan nederflags arbetet icke allenaft tjänar 

 til Gullets rening , utan ock at draga ut GuUet u- 

 tur andra Metaller , då uti dem år någon liten del 

 af det förra 3 få folgde torra nederflaget naturli- 

 galt på de andra fätten, med hvilka Silfver och 

 Gull tilforene hafva ikildts utur andra Metaller. 

 Våta nederflagets hiitoria horer til vattulkednin-. 

 gen. 



Cementera kallas detta arbetet utaf d^emen-* 

 tum m/^ry?^;^,emedan Gullet lika fom inmuras uti det 

 få kallade Cementet^hvilket år tilblandat fåfom et 

 mur-bruk , och har altid haft fondermalen murften 

 til grund uti blanningen. 



Bernhard Trivisanus, fom lefvat är i^po 

 nämner Cementerningen , *fåfom prof pä Gullets 

 riktighet j fedan finnes den befkrifven af Ägrico- 

 I.A och Er c K ER. Nåftan alla Chymifka Au6to- 

 rer tala derom 5 men Alchymifterne gä den aldrig, 

 förbi. 



Grunden i detta, år en af de tvånne, fom utgöra 

 alla (kednings-fått, nämligen at Silfvret blifverup- 

 loft, hvilket hår fker af fyran utur koks-ialtet fom 

 mineraliferar det til et horn-filfVer, hvilket fore- 

 nar fig med tegel-mjokt^ men denna fyra rorerej 

 Gullet, då intet Salpeter- fyran år deribland. 



Derfore åro ock de Cementer rönte at vara 

 oduglige, fom hafva både Salpeter och koks-falt, 

 eller Salamoniac, tilfammans 3 emedan de gripa 

 åfven lå mycket eller mera an Gullet^ än Silfvret. 



Agri- 



