4 1753* )^"« -Pct^»'» Mart; 



VATTENSKEDNINGEN af f5fft plRm* 

 nen, fedan falpeter blifvit val bekant; emedan defs 

 fyra altid brukas dertil , derfore kallas den ock 

 flced vatten 3 mendermed år i foritone mycket flått 

 til gångit 5 forr ån den fkedningen nu i defla tider år 

 iiparbetad til fullkomlighet. 



Det fynesaf ÄGRicoLiÉ 14 blanningar tilftced- 

 vatten 5 hvilka han i fin tionde bok befkrifver, at 

 pä den tiden har man ej haft något redigt begrep^ 

 om hvad eller hvadan råtta meiiftruum är uti (ked- 

 vattnet^foni kan lofli up Silfret^ emedan foniligc 

 blanningar innehålla ock koks-falt ^ hvars fyra al- 

 drig lofer Silfyer uti vatten, utan altid flår det ne- 

 der derutur. Ej eller nämner han något om fked- 

 vattnets fällning , h vilken dock år en f ä hufvud- 

 fakelig omilåndighet^at den aldrig kunde vara för- 

 bigången af Agricola^ fom årganfka noga uti 

 det fom mycket mindre år, om de deil tiden ve- 

 tat at myttja en fådan forfigtigliet. 



Ercker beflcrifver Ikcdyatnets beredning 

 mycket fullkomligare, undantagailde genvågen 

 med kalk, hvilken icke duger ^ emedan den dra- 

 ger fyran til fig och håller den qvar, fä at ftor 

 del af fkedvattnct väntas forgafves^ men aldra- 

 fullkomligaft talar BoerhAavc derom, når han 

 fruktar det Vitriol-fyran pä flutet går ofver med 

 llark hetta, hvilket dock hafvcr ingetl fara: utan 

 hufvudfelcn vid elakt fkedvatten åro oren filtpe- 

 ter, fom har mycket koks-falt med fig, och illa 

 calcinerad Vitriol , lom har få mycket vatten hos 

 fig,at den år for fvag, at drifva falpetrets fyra : då 

 gar Vitriol phlegmen med en del af Vitriol- 

 fyran forll ofver och hlifver ibland fkedvatnet^ 

 hvaraf det blifver odugligt , få til Ikcdning, fom 



