1753- ^P^- ^4 Jt<"^ 



dimbor til mångfaldigt ftorre h6gd ? Norr-fkens 

 materien tyckes väl ock vara mycket fin och 

 tunn, emedan fmå Irjernor ofta pläga fynas deri- 

 genom > men fä tyckes ock deremot det ftarka 

 iken päfälängt håll 5 gifva tilicånna et öfverflod 

 pa åmne. 



Hvarfore upftiga defla diinfter icke alla ar 

 nagoc når lika, fäfom andra utdunftningar, och 

 gora Norr-flcens fpelen i det nårmafte altid lika 

 vanliga, åtminftone pa famnia orter, och famma 

 årstider? Monne jorden ilundom flera är ä rad cj 

 gifver derril tjänliga dunfter ifrän fig ? eller mon 

 de eller (j>ck luften af nägon annan orfik underti- 

 den förlora fin egenfkap, at fermentera, (kina eller 

 jtåndas? 



Hvarfore fynas Norr- (k enen fä litet i de Syd- 

 ligare Länder, hvareft af llorre hetta, flera Olje- 

 pch Svafvel-aktiga delar utur jorden fynas bora ^ 

 ippdrifv^as , än uti det af is-haf och fno-bärg upfyl^ 

 da Norden? och hvarfore uppehäller fig detta 

 (ken uti fjelfva Norden, gemenligen allenaft pä 

 'ile Nordliga tracter af himmelen? Derifrän fynas 

 åe näflian altid upkomma. Man fer ju aldrig nå- 

 gon Bäga llä med fina ändar til Norr och Sodcr, 

 utan i öfter och Wäfter, med llörlla hogdcn ä^ 

 Csf ordliga tracren, fållan til den Sydliga, Vore 

 iet utan ordning upibgandc dunfter, hade man 

 värt at finna flväl, hvarfore de ickö, utan val, 

 '^pftälla fig i hv:-id'ftrek,fom forefaller. Och om 

 in mgot vore, fom drpge, förde eller famlade dem 

 iSTörr ut, eller til Polerna, hvareft de, fafom 

 liera fanimanpackade 5 foril kunde börja at kom^ 

 m i r|tt gäfning eller itändas hvarfore är. <iä de- 



F 3 raå 



