9^ I75'3^ ApJ** Maj. Jun> 



Herr Eulers egen Sats år, at Norr-fkenq 

 upkomoier for famma orfak, fom gor, at Comc 

 ternas fvanfar vipftiga och altid vånda fig ifrån Sc 

 len. Den fannolikalle orfak Aftronomernahårtil 

 kunnat gifva til det fenare, år, at dä Solens lid 

 lar ilota pä Cometernas vidloftiga dunllrkrets ^ 

 llvilja de derutur de finafte och låttafte particlarl 

 na, fora dem med fig eller jaga dem på andra fil 

 dan om Cometens kropp, ät famma led, der Cq^ 

 irietens egen Ikugga år, til defs de aldeles forfkiit 

 'gras. Solens fträlar kunna då anfcs fäfom et vådei| 

 fom altid jåmt blåfer ifrån Solen, och nödgar 

 Cometens luft-krets at gifv^a fig undan. New^ 

 TON fjelf holt denna Keplers gifsning for.noi* 

 trovärdig (i) . Pä famma fått tror Herr Eulbr^ 

 at Solens llrålar ftota pä var luft> och (kulle gif-»^ 

 vajorden en dylik fvans, fom Cometernahafva,om 

 dels luft- krets vore fä rik pä finadvmfter, fom 

 Cometernas. Imedlertid uträtta likväl fträlarnt 

 nägot, och fatta altid den ofre luften i nägon ro-. 

 relfe , der de komma ät. Detta fker fornämligaft 

 vid Polerna, hvarell luften mer ån halfva äret^« 

 ntan uppehåll, år utfått for fträlarnas verkan, mei| 

 kan ej mårkas närmare ^quator^ hvareft fträlarT 

 na aldrig mer ån i z timar i f änder hafva magt meå 

 famma luft-particlar , emedan de, for jorden^i 

 fvängning omkring axelen, altid i andra i z timar^ 

 draga fig undan Iträlarnas ätkomft. Om vi nti 

 ater vilje likna denna fträlarnas verkan vid et våi^ 

 der, och anfe luften fäfom et ganlka lått upr6r|| 

 Haf, få fe vi, at Norr-fkenets väge-lika rorelferi 

 famt defs upftigande til få ftor hogd, kunna p| 



de# 



^ ^ 



(i) Princip, PhiJ, Lih, III, ]| 



