1753* ^pr* Jiin^ 



reta kott fpiror, och dymcdelft upvåcka en rörel* 

 fc. Franciscus Glisson (g) upfinnaren til den 

 lefvande kraft, iom har fit fäte uti kropparnas 

 llamdelar (elementa), har forft brukat , fa vida 

 jag kan finna , det ordet Retelighet. Ron haf 

 "han ock anfört, pä det han Itulle vifa, at denna 

 rérellen upkommcT utanjcänfla, och at kottet p| 

 döda kreatur drager ii g' tiHamman af fkarpa och 

 flickande vätfkor, famt at det naijurliga begrep-' 

 per och reteiigheten ilråktc fig fäledes få vidt,!^ 

 benen och vätflvorne uti månnilkans kropp vbrö 

 derifi-än icke uteflutne. Han har ock gjort gra- 

 der uti reteHghejcen , och icke förgätit en alt for 

 mycken och. kliancle retelighet^ om hvilken Boer- 

 HAAVE fä ofta har talt. 



Laurentius BELLiNUs(h) harotk fkrifvit om 

 den Naturliga fämmandYagningpn ^ och forniedelft. 

 en MechaniO; förklaring vift, huru fom den Ikarp- 

 heten, eller en våtflva at hvad flag den vara mä, 

 fom befinnes uti kott-träden ^ fördes tildefsyta, 

 och åndteiigen utliallades af nunamda faniman* 

 dragning. Med åggande ^ ftimulus) har han fä- 

 ledes förklarat muiklarnas fammandragning, blo- 

 dets häftigare omlopp, inflammationer^ revul- 

 jfioner, och evacuationer ^ men inga forfok har 

 han gjort, med hvilka han nåmde kraft kunnat 

 beftyrka. 



Georg Bagliv (i) har kommit faken nårma-- 

 re, och icke förgätit, at anftälla forfok : han har 

 fett, at hvar del af et fönderlkurit hjärta l orer fig 



H 4 och 



i (g) De ventricuto & inteftiiiis. 0{>, VIL (h) De ftimuJss 

 int^ opiifcula & in L, dc fignis iiiiflione, (ij De fiWa motrice 

 morboft. 



