/ 



l68 1753. Jul. Aug. Septemb* 



fatt hafva obehindradt lopp ^ hinner ej Floden fl 

 fnart fi-am, utan mer och mindre fent, cfterom-l 

 Ilåndigheterna. For denna orfaken år Flod-timanl 

 Uti Ny och Fulh-nåna vid Rochefort 4$ , i Saint-M 

 Malo 6^ i IJavre de Grace och vid utloppet af Seine 

 ftromen p. vid Calais vid lemfe ftromens ut- 

 lopp 12 ti mar efter Månens Culmination. En ny 

 Flod år ofta på fårde i fria Hafvet, forrån dea 

 nåft föregående hunnit trånga fig fram til viffa 

 ftållen, Den kommer dock altid, på et ochfam-» 

 IxiaftåUe, på få vifs och b^ftåmd tid efter Må- 

 nens Culmwationer ^ at Cassini funnit , at om man 

 uti en hamn, hvareft Flod-timen i gemen år be- 

 kant, vil uträkna den famma til en vifs dag, må- 

 fte man bruka de bålla Mån-taflor, at forit der- 

 efter i det riog^fte uträkna Månens Culminations* 

 tid, faiii? fedan corrigera den fundna Flod-timen 

 cft?r Solens elongation ifrån Månen på famma tid. 



Huru angeläget det år, at noga veta Flod- 

 timan uti alla hanqinar, hafv^ de Sjöfarande fig 

 båft b?kant, 



På frågan5,huru mycket Hafvet kan til det hog- 

 fta ftiga och falla for Ebb och Flod? kan ej gif- 

 vas något allmänt fvar. Vid imå oar uti ftora och 

 Öppna Haf, ftiger Floden gemenligen ej högre ån 

 X\\ 6^^y UeU^r hoft if tot, efter omftåndighc- 

 terna. Men der ftora landniota, fom updämma 

 vattnen, fanit der de fkola trånga fig fram ige- 

 nom trånga Sund, komma de ofta med grufve- 

 lig häftighet rufande fåfom en ftark ftrom, och 

 ofverfvåmna i haft hela traéter, famt fåtta de plat- 

 fer under 30, 40, fo och flera fots djupt vatten, 

 fem nyls tilforene voro totre^ 



Vi4 



