1753* Jul Aug. Scptcmb. 



nen. De utlåtta altf å denna Conjunftion nåftan 

 4 timar for tidigt. Dercmot kommer uträknin- 

 gen efter Halleys Tabeller allenaft ly minuter 

 i6r fent. 



Felet hos Cassini beftir fornåmligaft deruti^ 

 athangifvit Mercurius alt for ftor Excentricitet ^ 

 hvilket med mera, i anledning af mina, och an- 

 dras ånnu f åkrarc, denna dagen gjorda obferva- 

 tioner, fä kan råttas , at Aftronomcrna hådau ef- 

 ter altid kunna hålla ftånd på denna i dcfs gång 

 fnållafte och oiamnafte af alla Planeter. 



Så många obfervationer på denna Mcrcurii 

 Conjun<£tion 5 gjorde på andra ftållen, in-ocli u- 

 tom Riket, af hvilkajag hit til fått del, inftåm- 

 ma uti de flåfta omftåndigheter, tåmmeligen no- 

 ga med mina hår anförda. 



Forr ån jag fluter, bor jag fe til, om ånnu 

 något af obfervationerna kan utlcdas, fom länder 

 til förbättring på Mercurii Theorie. 



Han gick vid AT, igenom des nedftigande Nod. 

 At finna tiden dertil, märkes, at uti råttvinkli- 

 ga Triangelen C DN^y år fi dan CD redan funnen: 

 vivkcltriDCN—R—DCF-z: y9gv. 34m, 3 3 fec. 

 Derfore år DNC^ eller Mercurii orbitas lutnings- 

 vinkel til Ecliptican, fådan fom den fyntes från 

 Jorden = 10 gr. Zfm. ty fec. och fidan /)A^= 800. 

 Så långt ftycke af fin våg afgjorde Mercurius 

 pä 3 tim. tgm. 10 Sec. Dragés det ifrån tiden 

 dl han varvid finnes at han paflerat Noden, 

 kl. 4. 9 m. 31 fec. famma morgon. Hans afllånd 

 CN ifrån Solens medelpunéb fyntes for ofs zn 8 r 3 . 

 Men emedan Mercurius då, enligt defs Theorie, 

 var närmare Solen ån Jorden, i famma proportion 



fom 



