1753- Ang. Septcmb. ^19 



fom 4f f 8 til f f 4Z j och alla ftorlckar fe ftorre ut 

 pa mindre håll j fä maftc CN^ fedd ifrån Solen, 

 hafva varit rzpgS zr i6 m. 28 fec* Sä mycket var 

 Solens medelpunkt längre framflkreden i Écliptica 

 in MercuriuSj dä han vari Noden. Men So- 

 lens ftålle var famma Itund i Sign. i f gr. 39 min. 

 14 fec. Altfä år Mercuriincdftigande Nod^ fedd 

 jfränSolen, x Sign. if gr.azmin. 46 fec. Hal- 

 jLEY f åtter Mercurii Nord p minuter 5 och C as* 

 sijsri minuter längre fram. 



Når Mercurius var i defs råtta Conjunftion 

 med Solen i jF 5 hade han ^ fom hår frammanfore ♦ 

 år vift, ifign: if gr. 47m. 31 fec. Longttud. Alt- 

 fä var han då 24 m. 46 fec. förbi Noden. Hans 

 Latitud viå famma ftund, fedd ifrån Jorden, haf* 

 ve vi funnit 2 m ^% 6 fec. Den famma 5 ledd i- 

 frän Solen 5 måfte derfore hafva varit 3 m. zfec. 



Håraf {lutes, at uti råttvinkliga Triangelen 

 CDNj fedd ifrån Solen , hvars ena fida CDzz 

 3 m. z fec. = 1825 och den andra CN 31:24 min. 

 46 fec, = 148^; måfte vinkekn CND vara 6 gr. 

 fS m. 43 fecunder^ hvilkcn (kulle vara Mer- 

 curii råtta inclinations vinkel tilEcliptican, i an» 

 ledning af deffa obférvationer^ om de vore i alla 

 mål riktige. Den år ock allenaft 37 fec. mindre, 

 ån Halley honom antagit > och i m* 17 fec; 

 mindre ån hos Cassini, 



Eljeft fäg jag, under Mercurii framfart genom 

 Solen 5 ingen ting märkvärdigt mer, ån at fläc- 

 ken, fom Mercurius gjorde i Solen, var mycket 

 mera mork , ån de vanliga Soi-flåckarna : få 



mgrk , 



