175^, Oa. Növ. Dtc; 



par omgifhe fncd en mycket fin,^ fpenftig och 

 flytande materia , fom beftåndigt och me4 ftor 

 Jiaftighet circuierar omkring dem, Solens virf^ 

 •yel Ir den vidiiräcktafte : uti honom flyt^ alla 

 Planeterna, och foras af honom fåfom utaf en 

 ftrom, de längre ifrän Solen, iångfanimarej och 

 de nåtmare halligare. Alla Planeter åro och for* 

 fedde med hva.r (in mindre virfvel: Jordens yirf^ 

 vel forer Månen omkring uti defs orbita; cjef^u^ 

 tom har ock Mäncti fjelf eri virfvel, Alla (^cffsk 

 updiktadc yifflarsi rorelfe borde vara ät en kd ^ 

 ifrån Våfter til Öfter. Samrpa virflar (kulle ock 

 ^jena^at f4rklai-a orfäken til kropparoas tyngd eUcf 

 tryckning til Jorden. 



Denn^ kpnft-byggnad fåg p| långt håll gan-? 

 |ka grtig ut, pch Natur-rforfkare, fom på lång tid 



vgrit vane, at hgra andra orf^kcr. In fådanajfom 

 voro pbcgripeligare, ån fjelfva fha^noniiena, til 

 livilkas förklaring de (kulle tjena, fågnade iSg nu 

 hy at Itniinftone forM hvad fom fades: ty det 

 år lått at begripa, huru en kropp föres af en flyv 

 tände itrom Qch följer defs lopp, Huru väl 

 hade det icke v^rit, gch hum mycket bryderi 

 pch tviftcr hade icke fenare tiders Lårde flup- 

 ■pit, om Näturen velat tolja CaRtésji lagar, 

 och defs virflar gora fullkomlig tjenft? ty ehu- 

 de voro i boijan allenaft diktade , hade de 

 dock kunnat anfes former, ån f;innolike, opide 

 |jort tilfyllell, at förklara alla Ph^enopena; 



Men Newton, och efter honom oråkneiige, 

 liafv%vifaf, at Cartbsjus gjort räkning, verldcn 

 oåtfpord. Defs konftbyggnad talte ej, at på 

 närmare h^U och ftyckc^vis; fkårfkådas, åninin- 

 dre ville Naturen kannas dervid- Knapt år nä- 



