1753^ 0(Sb. blov^ Dea 309 



Hvad falt-fyrans forhållande til bly angår , 

 fa märkes litet deraf genom kokning blifva up- 

 1611, vare fig uti metalliik form eller ock cal- 

 cinerat och vitrificerat : dock iker pä en bly- 

 kalk eller bly-gUs ftraxt en mårkelig ändring 

 genom defs tilgjutning, i ty, at dä likafom en 

 efFervefccnce blifver, och bl|-glafet hvitiiar^ 

 liknande et falt, fom fedan få flygtigt år^ at 

 det af en glödande hetta nåltan aldelcs bårt-ro-* 

 ker. Hvadan den nyttan hämtas, at dä Gull 

 med något litet bly årbefväradt och deraf fprodt^ 

 fom gemenligen händer, då Gull med bly på 

 capell afdrifves, och icke tUräckelig ftark hetta 

 til defs rena blanning fått> fah-fyran i fynnerhet 

 formar bärttaga och med fig i hogden fora 

 f ådan orenlighet ^ hålil dä en behörig glöggning 

 förut gått, hvarigenoni ertcalcinatiön deraf^^kun- 

 nat (ke. Men eyefl: kan ock ocalcincrat bly i- 

 från Mercurio fublimato taga defs fyra, äfven 

 fom Silfver , och ånnu kraftigare, och ng dermed 

 förena til et plumbum corneum, då en Mercu- 

 rius vivus genom hettan frånfkiljes* 



Jåril lofes up i fpiritu falis^ och blifver, un-* 

 (Jer påftående uplosning, en tilforene något gul 

 u:)iritus^ klararcj men får^ fédan folutionen Itått 

 i kölden, eit gul fårg* Forbråndt jårn gifver 

 acido falis en rod tärg, då folutionen är väl 

 faturerad och ånnu varm, men får en brand- 

 gul fårg, fedan den ivalnaf. 



(jrall-åplé gor ingen ändring i fårgen pä eti 

 jåin-folution, (ked uti falt-fyran, yare lig calcine- 

 Éat eller icke, taiUn folutionen tji fulAo blitvitf 

 o. X fatil^ 



