Regi fl er. 



Cometernas fvanfiir , hvarfårc de altid vånda fig från 



Solen - - - 92. 



Contraäurer^ botade med Eleélrlcitetens nyttjande 144. 



Z). 



/)qfÅ^^, botad genom Eleäricenng - 137. 



E. 



Ehb och F/<?i, defs forhällande och lagar i gemen 161- 169. 



Fårfåk at förklara orfakerna dertil - i^^-i^i. 



Obfervationer derpä vid Nord- cap 170-184. 

 Mleéiricitet , Curer dermed gjorde 1 37- 1 5-1 , 



F. 



Fdnkals-fron ^ huru de kunna bringas til mognad 321. 



Fdrg^ Cafior fvart ^ pä klåde, huru den päfåttes 123. 



Dertil kan brukas mjolon-ris for blä-holtz 124. 



Fett^ af allahanda flag, nyttigt emot ormbett 192. 



Fifk , huru gyttje-fmak derpä kan bärttagas 124. 



Fijkerier\ om Sik-tifket i Vefter Norrland 196, 



Skots-piggs-fifket ^ - - - 263, 



Om Fifke-katfofs inrättning och nyttjande 273. 



Fuktighet \ Spanmäl, huru den ändrar Sädens vig- 



tighet - - - 227. 



G. 



Galilei mening om Ebb ©ch Flod - - 247 

 Gäddan^ huru defs lek tilgär - - 74. 



Gdjl^ huru den kan conferveras^ - 15-7 



Geographt/ka Obfervationer om Abo Stads belägen- 

 het - - - - 166. 

 Geometri/ka aberrationer - - 126 

 Gih^ hvar defs värk har (it fäte - - 24 

 Gipj anmärkningar om defs natur och fammanfätt- 



ning. - - - • 44. 



Defs fäkrafte kännemärken - - 4f. 



Huru det forhäller fig i glas. - - 223» 



Gljfningar^ hinderlige får Naturkunnigheten 246. 

 6W/, huru det renfas ifrän andra metallers blanning j-. 

 Huru det gåres fmidigt - - 10. 



Defs förhällande med koks-falt fyror 303. 



H. 



