^% 1754- Jän. Febr. Mart. 



d) Blyet går tro^t deruti in, och blir dcraf en 

 fpröd, mork och grof-ogd regulus. ' 



e) Koppar och Nickel blandade, gora en hvitf 

 hard och fprod Metall, fom lått argas i luf- 

 ten. Denna compofition, gjord i flera pro- 

 portioner, har altid röjt Kopparens närva- 

 ro, med Borax glafets färgande radtopa6l och 

 grönt kki t, (iiintKoppärens prccipitat på Zink 

 och jårn, efter foregärigen iiplofning. Såle- 

 des har man ånnii orfak til tvifvelsmål, om 

 Kiipfer-Nickel häller Koppar til ladan måiigd,. 

 at han derfore bor bara namn, eller at den hår 

 befkrefne Reguli fornåmfta egcnfkaper kun-' 

 na ledas frän Kopparens inblanning. 



c) Jårn år, ibland hela Metaller, Nickelen 

 kåraft, och tyckes, at Svaflet, fom eljeftfä 

 lått uplofer den förra, håller dem tilfammans 

 (zi). Svaflet måfte dock bart genom flitig 

 roftningj icke dcftomindre reduceras järnet 

 i Malmen få fnart fom Nickel, inom 6 a 8 

 minuter, och kan icke fråitilias utan forflagg- 

 ning (7. fp, e.) Järnet tyckes gifva malmen 

 den rod-guia färgen, når det icke år i for ftor 

 portion, i hvilket fall den år mork-grå. 

 ^) Med Qyickfilfver har han icke kunnat amal- 

 gameras, hvarken genom kall rifning eller 

 Nickels gjutning til et i vatten vål vårmdt 

 QyickfiUver, utan vilar fig en repuliions 

 kraft dem emellan. 



g) Arfenicen håller fig långe vid Nickel och år 

 fvår at fninfkiija. 



(h) Kobolten har åfvenledes fl:ark attra6tion,fom' 

 fynes af glafet, fedan Jåinet år forflag- 

 gadt, 



i) 



