4^ iy^)^. Jm. Vé^r, Mart. 



ma vara våg-ratt anlagd eller lutande, i^t Jt 

 vara Batteriets ftallc, hvarifran linieti DC rico- 

 eheterasj det må finnas på5ofvcr eller under hori- 

 !£onten: frågan blifver då, huru hog en Travers 

 fkal upforas uti få at heialinicn DC må vara 

 betåkt for Ricochet? 



Drag våg-linien CL ochtranne lod-råtta linier 

 C /?5 D O5 G Ej genom punfterne C^D^^. Om li- 

 iiien DC ej år våg-rått, fä förläng henne til defs 

 s hon råkar E G uti G : vid punften Coch linicn<?G 



i) 0^ 



' fått en vinkel GCB m i r grader. Gor RC=z — ^ 



och drag Ji E våg-rått : vid C och linien BC iått en 

 vinkel BC F — BC gor C F—C öchfammanbind 

 ÖF. Dela OF midt i tu uti /k/, och uprått MN 

 vinkelrätt mot OF , få aflMr linien A/iV på O D 

 et ftycke ND^ fom år den begårte Traverfens 

 liogd. 



■. Ty det år klart af Conftruftion, zt E R år 

 äiTéÉtrix och F focus til den parabel , fom gårge- 

 fibm punfterne och och tangerar i? C uti C ^ 

 éller (kår linien DC uti C under en vinkel af i f gr. 

 Och fom nu vidare ingen parabol^fom har lod-rat- 

 ta diametrar kan gå genom j1 och N och fkårai)C7 

 emellan D och C under -fmima eller mindre vin- 

 keU fä följer 5 at, få vida kaftade kroppar an- 

 le§ gå uti paraboler^ få kan ej eller någon kropp 

 kaftas ut ifrån ^5fom går genom iV och träffar i^C 

 emellan D och C med if graders eller mindre vin- 

 kel. Men forfarenheten har llrdt 5-at eil kula in- 

 tet ftudfar mot jord eller fand under ftorre, än if 

 graders anfalls vinkel j fordenlkull, h DN den 

 fokta Traverfens hogd. 



i 



