1754- Apr. Maj. Jun. 9^ 



jorden y deremot den andra floden , fom kom- 

 mer tolf timar derefter, når Månen år under hor 

 . rizonten, då är mer kånbar, närmare fodra Foleiv 

 'Tvärt om, nar Månen fjelf viftas i de fodra 

 teknen. 



I gemen åro fioderne få vål jom utfallen altid 

 mindre, ju längre Månen år afviken Söder eller 

 Norrom yEqvatoren. Om Månen ftodejuftof'- 

 ver någondera af Jordens Poler, fkulle väl haf»* ' 

 vet deraf blifva högre vid Polerna , ån under 

 qvator ; men blefve dock altid pä et och famma 

 ftålle lika högt, hela dygnet jgenom v fåledes 

 Ikulle ingen dagelig Ebb eller Flod dä någorftä- 

 des blifva märkt. 



De tider, då Månen uti defs något aflånga el- 

 ler Elliptiflca krets mera nalkas Jorden, bor defs 

 verkan på hafvet vara mårkeligen ftorre. 



Solen är väl ofver 300 gångor längre ifrån Jor- 

 den aflägfen, än Månen; men detta årf ättes til 

 någo^n del derigcnom , at dels kropp är mångfal- 

 digt florre. Derfore underlåter icke Solen at 

 jämväl likaledes verka på hafvet, aUenaft med 

 den fkillnad, at defs värkan på få långt håll är mycr" 

 ket mindre, än Månens. Om Månen icke vore 

 til, fkulle Solen enfam gora tvänne fmå Floder, 

 inom jämna 24 timan När Månen kommer der^ 

 til, borde blifva fyra floder om dygnet, Men 

 de fmå SoUfloderna uträtta intet annat, åu oka el- 

 ler minfka Man-floderna, Uti Ny- och Full- 

 plånar, då Sol och Måne på en gång komma til 

 Meridianen, förenas deras verkan, hvaraf både 

 Flod och Ebb bliiva ftarkare. Äv Solen vid ha« 

 rizQnten i Öfter eller Vefter, .på (mm tid , fom 



