1754* J"^- ^"g- Septcmb. ig 3 



xandegråfet, hafva gjordt, at vare Landsman fun- 

 nit omojeiighetcn at dar få fåd , famt otilråcke- 

 ligheten af det ho der kunde famlas, hvilka tvån- 

 ne grunder varit allmänt antagne for de våfenteli- 

 gaite och oumgångeligafte för alt landt - bruk. 



Dä jag, år »732,, forfla gängen kom up til 

 Fjällen , och få fnart fkogen flutades, fimt de 

 höge berg-fpitfar började titta ofver hvar annan 

 med fina hvita fno-hufvor/ tycktes jag vara kom- 

 men uti et helt främmande land, lika fom jag på 

 några minuters tid blifvit ford ifrån Sverige uppä 

 Alpifka bergen. Ty jorden ändrade i ftorfta hall 

 fin kläde. bonad, at jag, fom hade mig deSven- 

 fka örter helt väl bekante, fåg knapt en enda 

 Svenfk växt uti et Svenfkt Land, utan idel främ- 

 lingar och af mig aldrig tilforene fedde orter. 

 När jag fedan hunnit famla, befkrifva, aftekna 

 och hos andra Auétorer upfoka defl^a växter, fant 

 jag dem til ftorfta delen vara tilforene bekante, 

 om allmänt växande på utland (ke Alper och 

 Fjäll i Sweitz, i Öfter- riket, i Skottland och 

 ^ på Pyreneifka bergen &:c. fä at de mäfta, fom 

 "växa på utländflria Fjällen, finnas Ifven på våra, 

 och tvärt om. Det är märkvärdigt nog, at få 

 vida ifrån hvarannan aflägfe orter, fl^ola , få fnart 

 de komma til en vifs hogd i luften, blifva (kal- 

 lote, fä famma jordmon, lika fno, lika växter. 



Detta är grunden til Oeconomiens förbät- 

 trande i våra Lapplka Fjäll. Månge växter kom- 

 m^a fort på åtfkilde orter, allenaft man kan med 

 konft Ikaffa dem lika Climat, då det ej kan vin- 

 nas af naturen. Skola våra Fjäll nägonfin blifva 

 upodlade genom nyttiga växter, mäfte man dit 

 infora fådana,{om f jelfmant växa pä andra Fjällar-, 



M 4 ' ty 



